prot · H509108 · 2018-05-03 00:00:00 — Men det allra viktigaste för att få utbildning att löna sig mer handlar inte om några hundralappar som man får som student, utan det handlar om att det faktiskt ska löna sig att arbeta efter studietiden. Då måste skatterna på arbete sänkas, så att fler tar steget att utbilda sig för att de vet att det lönar sig och att det finns en utbildningspremie som är värd namnet. I är utbildningspremien den sämsta i västvärlden bland . Det är ett problem som regeringen snarare har bidragit till att förstärka än att försöka förändra. 18 (S) replik: Jag är inte säker på att jag uppfattade den första frågan korrekt när det gäller vad avsåg. Jag ska ge ett förslag som jag tror att han menade. Det finns saker som det väcks motioner om och som det är för tidigt att ta ställning till. Vi måste exempelvis invänta förslag från Styr- och resursutredningen innan vi kan fatta beslut. Det gäller även frågor om trygghetssystemen när man studerar. Där finns det en utredning som tittar på hur man ska få ökad trygghet vid sjukdom när man studerar. Det gäller även frågor om effektiva studier. Det handlar bland annat om fribeloppet. Därför är det för tidigt att ta ställning innan vi får ett bra underlag. Studiemedel är jätteviktiga, och jag är glad över att bidragsdelen i studiemedlen har höjts med . Det spelar roll. Ökar man lånedelen får studenterna mer pengar. Men då ska pengarna betalas tillbaka, och skulden ökar. Detta visar att den regering som vi har tänker klokt och ökar bidragen. Det tycker jag är oerhört viktigt. Studiestöd, Högskolan och Forskning kommer ofta tillbaka till skattepolitiken. Där tycker vi olika. Vi ska ha ett sammanhållet . Vi ska ha en skattepolitik där man får betala mer skatt om man tjänar mer. Det är oerhört viktigt. Jag tycker inte att det är så dramatiskt. Därför ser vi olika på detta. Om man utbildar sig får man högre lön, och man får betala lite mer skatt. Ja, så är det. Men det är så vi bygger starkt, alltså genom att använda skattepengar till sjukvård, skola, vård och omsorg. 19 (C) replik: Jag tackar för svaret. Jag tror att han uppfattade frågan rätt. I inledningen lät det som om det handlade om diverse förslag som behandlades i betänkandet. Men jag är glad över att förtydligade genom att säga att det handlade om beredningsdelarna. Det finns en väsentlig skillnad i politiken, vilket tydliggörs. Från den socialdemokratiska sidan är det viktigaste att höja bidragen. Vi förordar och lägger fram förslag om att göra det mer lönsamt att arbeta. Jag skulle gärna vilja höra om anser att skatter och möjligheter att få ut pengar efter att man har studerat inte spelar någon roll och inte påverkar studenterna. Om lönerna inte spelar någon roll, varför var Socialdemokraterna då med och lade fram förslag om höjda lärarlöner? Vi menar att det finns ett tydligt samband. Utbildning måste löna sig. Då måste vi se till att skapa bättre förutsättningar och göra det mer attraktivt att studera i och att utbilda sig för att kunna vara med och bidra i den offentliga sektorn där det behövs flera händer men också inom de privata företagen så att vi kan ha mer konkurrenskraftiga företag. Då är det viktigt med en utbildningspremie, som gör att människor faktiskt tar steget och lägger tid på att utbilda sig och att det på lång sikt lönar sig att studera. Det är viktigare än det kortsiktiga. 20 (S) replik: Vi skiljer oss åt när det gäller skattepolitik, utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Under våra vid makten nu har det blivit 300 000 fler svenskar som går till ett arbete. Vi har den lägsta arbetslösheten . Ungdomsarbetslösheten har inte varit så låg . Och EU har aldrig uppmätt en så hög sysselsättningsgrad som i . Detta har vi lyckats med trots den dåliga skattepolitik som utmålar. Dessa siffror visar att man kan bedriva en politik som håller samman och som bygger starkt. Vi vet att den som tjänar mer får betala mer i skatt än den som tjänar mindre. Det är så vi bygger vår välfärd. Detta är oerhört viktigt för regeringen och för oss socialdemokrater – att vi har ett samhälle som är rättvist och solidariskt men som ger möjligheter. Jag tycker att de siffror jag visat på säger en hel del. Vi kan vara stolta, men inte nöjda. Vi behöver få fler i arbete, och vi ser de behov som finns och som har nämnts: brist på lärare och brist på kompetens i olika yrken. Jag är glad över att nu mot slutet av en mandatperiod ändå kunna konstatera att vi har en politik på utbildningssidan som har varit bra. Någon annan talare har sagt att det inte finns något gott i den, men det finns faktiskt en hel del man kan ta fram. Jag tycker att det fanns saker som gjordes bra, och vi har fortsatt traditionen att satsa på bra och viktiga saker. 21 (MP): Studiestöd, Högskolan och Forskning Högskola, forskning och studiestöd är tre begrepp som i praktiken är nära sammanflätade och som är grunden för den utveckling som sker inom bland annat industri, kultur, life science och utbildning. Ja, hela samhällslivet är beroende av denna treenighet. En förutsättning för att kunna bedriva studier på högskola, men även inom annan vuxenutbildning, är att ekonomin är säkrad. Studiemedel och studiebidrag gör att alla har möjligheten att fortsätta studera, oavsett föräldrarnas ekonomi. Det är också detta som kan vara den möjliggörande faktorn när en person vill göra en omstart i livet. I vårändringsbudgeten har regeringen avsatt för att öka informationen om studiestartsstödet, som gör det möjligt för långtidsarbetslösa att ta nya tag och fullfölja sin grundutbildning. Kommunikation är en svår fråga, och därför behövs ökat stöd för att kommunicera. Vi har också avsatt för en ytterligare ökning av stödet med 3 miljoner för att man ska kunna få låna till sitt B-körkort. Också det är en viktig pusselbit för att kunna få ett arbete. Att ha högskolor och universitet etablerade över hela landet är otroligt viktigt, inte minst för den regionala självbilden och möjligheten till utveckling av lärcentrum, som också är en del av detta. Att ha en högskola i sin region har stor påverkan på möjligheterna för människor att lära och utvecklas hela livet. Det ger också regionen betydligt bättre förutsättningar att rekrytera medarbetare och därmed förutsättningar för att hela landet ska leva. Det finns många som redan har etablerat sig ute i landet – bildat familj, köpt hus och har barn som går i skolan. De har inte möjlighet att flytta till en annan del av för att studera. Men med ett lärosäte inom pendlingsavstånd kan de förverkliga sina drömmar och få möjlighet att lära och utvecklas. På många håll finns ingen tradition av att söka in till högre utbildning. Det finns inte med när planerna för vuxenlivet ska ta fart. Kanske har ingen i släkten studerat på högskola. Ett lärosäte i närområdet blir en naturlig möjlighet för ungdomar att söka in på högre utbildning. Ett lärosäte nära dig påverkar inte bara arbetsmarknaden och näringslivet, utan också kulturliv och fritidsutbud, som ökar sett till både volym och mångfald. Detta ger framtidstro. Att värna de små högskolorna är viktigt. Att studera vid högskolan måste vara något helt annat än att bedriva självstudier på universitetsbiblioteket. Skillnaden mellan olika fakulteter när det gäller lärarstöd är anmärkningsvärt stor. vill öka kvaliteten i den högre utbildningen genom fler lärarledda timmar och mer praktik. Ett steg på vägen är satsningen på kvalitetsförstärkning inom humaniora och samhällsvetenskap. Vi vill att studenterna lätt ska kunna jämföra utbildningarnas innehåll och kvalitet, exempelvis hur många lärarledda timmar ett program eller en kurs har och vilken examinationstyp som tillämpas på utbildningen. Om detta sker tror vi att det kommer underlätta ett mer välgrundat val för studenten, och därmed kommer avhoppen inte att vara lika stora. Studiestöd, Högskolan och Forskning Att prioritera forskningen är nödvändigt för mänsklighetens överlevnad. Det är stora ord, men ingen överdrift. Dagens stora samhällsutmaningar, klimatförändringarna, som överskuggar allt annat, får nya, kreativa lösningar genom dagens och morgondagens forskning. Detsamma gäller digitaliseringens utmaningar och möjligheter. Banden mellan akademin och resten av samhället måste bli starkare. Forskningen har en viktig roll att spela i ett hållbart samhällsbyggande. vision är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en levande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och ökar näringslivets konkurrenskraft. Basanslagen är mycket viktiga för den fria forskningen och en förutsättning för en bra grundforskning. Stora externa bidrag riskerar att göra forskningen hårt resultatstyrd, vilket i sin tur kan leda till brister när det kommer till kreativitet. En framstående forskningsnation kräver att all samhällets akademiska kompetens tas till vara: svenskfödda och inflyttade, män och kvinnor. Liksom alla andra sektorer bör akademin se jämställdhet som en grundbult i strävan efter en hållbar verksamhet. vill att unga kvinnliga doktorander ska ha lika stor möjlighet som män att nå toppositioner inom akademin, något som tyvärr alltför sällan är fallet . Snabbare ökning av andelen kvinnliga professorer, jämställd fördelning av forskningsmedel, fortsatt jämställdhetsintegrering och tydliga karriärvägar för unga forskare är exempel på åtgärder vi vill se för att uppnå ökad jämställdhet inom akademin. Vi vill hålla högre utbildning öppen för kunskaper och influenser utifrån, och det gläder oss att studieavgiften för utomeuropeiskt födda studenter nu ses över. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 22 (M) replik: Tack så mycket, , för ditt anförande! Jag har egentligen bara en fråga kopplat till föredragning. Det lät som att tydliggjorde att en höjning av basanslagens andel är viktig för forskningens oberoende och för forskarnas arbetssituation och möjligheter att bedriva en bra forskning. Men den uppskrivning av basanslagen som regeringen har gjort matchar egentligen bara den externa finansiering som sker. Det blir de facto ingen höjning av basanslagens andel. 23 (MP) replik: Tack för frågan, ! Så är det . Man måste ha en vision för vad man vill göra framåt. Det är inte alltid man kan genomföra saker på en gång. Men det vi har sett till i den här omgången är att basanslaget ändå har följt med upp. Sedan är det vår vision och önskan att basanslaget ska bli högre. 24 (M) replik: Tack, , för svaret! Då förstår jag åtminstone logiken, även om jag kan tycka att det finns anledning för regeringen att fundera på sin politiska retorik när man ger sken av att man gör någonting som man de facto inte gör. Studiestöd, Högskolan och Forskning Jag tycker också att det blir ganska tydligt, herr talman, både av ett tidigare inlägg från Socialdemokraterna och av det senaste inlägget från att den nuvarande regeringen verkar tro att politik enbart handlar om ambitioner och om att vilja. Jag är övertygad om att politik också handlar om att faktiskt göra – det behöver också levereras. Min slutsats, herr talman, blir därför att behöver en ny regering. 25 (MP) replik: Det lät ju roligt, . Men det är ju faktiskt så att även när Alliansen har suttit i regeringsställning har det inte alltid varit så att ni har åkt på en räkmacka genom livet. Ni talar om att höja studiemedlet och om att höja gränsen för hur mycket man får tjäna för att få studiemedel. Då undrar jag: Om det är så att det ska löna sig att arbeta när man studerar, när ska man då studera? 26 (V): Eftersom detta delvis – eller till ganska stora delar – inte ingår i mitt ansvarsområde inom tänkte jag fatta mig kort och börja med att yrka bifall till reservation 7 i UbU11, reservationerna 29 och 32 i UbU16 och reservation 18 i UbU17. De fyra punkter som jag tänkte ta upp väldigt kort handlar om avskrivning av studieskulder, tillgänglighet och tillgänglighetsanpassning av våra högskolor och universitet, validering och komplettering samt om jämställdhet i forskning. Men innan jag går in i frågan om avskrivning av studieskulder vill jag fortsätta på det som bland andra talade om beträffande att vi äntligen har fått till en höjning av bidragsdelen i studiemedlet. Om det är någonting som bevisar att det blir bra satsningar för dem som behöver det mest är det när Socialdemokraterna samarbetar vänsterut i stället för att snegla åt höger. När det gäller avskrivningen av studieskulder vill jag tala om det problem vi ser i många delar av men kanske främst på landsbygden, där det är ett problem att få tag i tillräckligt mycket personal – att kunna rekrytera – inom olika områden. Jag menar att sätt att öka intresset för att bosätta sig på landsbygden är att göra som i och införa en avskrivning av studiemedel för personer med högskoleexamen som bosätter sig på landsbygden. bör därför få i uppdrag att se över möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete inom bristyrken i landsbygdskommuner där det råder stora rekryteringsproblem. Jag vet att , i alla fall utifrån det jag har sett och läst, håller med på denna punkt. När det kommer till tillgänglighetsfrågan är det fler studenter som har uppgett att de har en funktionsnedsättning. Lagstiftningen ställer höga krav på fysisk tillgänglighet vid lärosätena. Det är också sådant som högskolorna framför allt fokuserar på i sitt tillgänglighetsarbete, men vi vet också efter flera rapporter att detta behöver förstärkas. Studiestöd, Högskolan och Forskning Vi menar därför att eventuella yttre hinder för människor att arbeta med det de önskar och att studera till det de önskar måste tas bort och att vi måste arbeta för detta. Regeringen bör vidta åtgärder i denna fråga. Jag vill säga några ord om validering och komplettering. Det har konstaterats härifrån talarstolen att det inom ganska många yrken – också inom de yrken som berör våra områden i skolan – är alldeles för få människor som utbildar sig till att bli till exempel fritidspedagog eller arbeta inom skolan. Vi kan se att skulle kunna bli mycket bättre på att ta vara på den stora kompetens som finns hos dem som har utländsk akademisk utbildning genom ett bättre och mer rättvist valideringssystem. vill jag prata om jämställdhet i forskningen. Man har i rapport efter rapport konstaterat att forskningen och forskningsvärlden behöver bli mer jämställd. Detta menar vi i att regeringen bör införa ett mål om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 27 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Regeringens migrationspolitik och terrorhotet 28 (SD): Det största terrorhotet i utgörs av personer och värderingar som lyckas etablera sig i vårt land genom en ansvarslös invandringspolitik. Trots att har uttalat att det ska vara ordning och reda i invandringspolitiken duggar exemplen på misslyckanden och undantag så tätt att orden har kommit att sakna all betydelse. Det senaste är att regeringen vill bevilja uppehållstillstånd för 9 000 utlänningar som saknar flyktingstatus genom att slopa kravet på att deras identitet ska kunna styrkas. Med tanke på att världens främsta terrorhot , Islamiska staten, har uttalat att man använder migrationsströmmar för att infiltrera länder skulle jag vilja ställa en fråga till statsrådet . Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att vi ska kunna försäkra oss om att ingen av de här 9 000 migranterna utgör ett terrorhot? 29 Statsrådet (S): Tack, , för en fråga som är mycket angelägen! Terror är en plåga som inte bara hotar oss, utan vi har det hotet gemensamt med större delen av världen . Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att både förebygga och förhindra detta. Regeringen har från allra första början, genom en strategi mot extremism och terrorism tillsammans med flertalet av partier, vidtagit åtgärder. Vi har satsat stort på både polisen och Säkerhetspolisen för att se att de har musklerna för att ta sig an detta. Det innebär inte att vi därmed alltid kan garantera att det inte sker terrordåd, men jag tror att det viktigaste vi kan göra är att se till att både polisen och Säkerhetspolisen har de resurser som krävs och att vi har den lagstiftning som behövs för att förebygga och åtgärda i de fall där man upptäcker att någonting pågår. Vi jobbar ständigt med detta, och det kommer vi att fortsätta att behöva göra. 30 (SD): Varken resurser eller lagstiftning är långt ifrån tillräckliga, vilket vi har konstaterat i många debatter i den här kammaren. Senast meddelade regeringen att man avser att förlänga gränskontrollen bland annat för att det finns en risk att terrorister tar sig in i vårt land. Det är en målsättning som blir vatten värd när ni slopar kravet på att styrka identiteten för tusentals migranter som redan har lyckats ta sig in i vårt land. Helt ärligt verkar det nästan som att regeringen tävlar om att ha , om inte världens, sämsta politik för att motverka hot mot den inre säkerheten. Det som ni orsakat vårt land har vi nog bara sett början av. 31 Statsrådet (S): Det är helt uppenbart att enligt är man per definition ett potentiellt terrorhot bara för att man råkar vara invandrare. Man ska påminna sig om att det värsta terrordådet i modern tid i faktiskt begicks av – en person som var född i och som begick det dådet av politiska, högerextremistiska, skäl. Oavsett vilket ska vi göra vårt yttersta för att förhindra att detta sker. Det är därför vi har gränskontroller. Det är därför vi har olika former av förstärkning av polis och säkerhetspolis, och det kommer vi att fortsätta med. Alternativ till förbud mot dieselbilar 32 (M): Jag har en fråga till infrastrukturministern. Regeringen vill ge kommuner rätt att förbjuda dieselbilar i våra städer. Det är ett långtgående förslag som slår hårt mot alla de familjer som har investerat i en dieselbil, för miljöns skull. Regeringen vill införa förbud när det finns fler och smartare verktyg för en bättre luftkvalitet. Många kommuner vill kunna reservera parkeringsplatser för bilpooler på våra gator. De vill kunna ha olika parkeringsavgifter utifrån vilket bränsle och vilken miljöpåverkan som bilen har. De här verktygen har inte kommunerna . Det finns färdiga utredningar och förslag, men regeringen går inte vidare med dem. Varför vill regeringen införa en extrem möjlighet att förbjuda dieselbilar i våra städer men inte genom morötter och incitament uppmuntra till bilpooler och inköp av miljöbilar och ge människor en ärlig chans att ställa om? 33 Statsrådet (S): Jag tycker att det är fascinerande hur skarvar ju närmare valet vi kommer. Det finns inget förbud mot 1,3 miljoner dieselbilar, vilket man kan läsa i moderata debattartiklar landet runt. Däremot finns det en längtan, inte minst hos politikerna i , att kunna göra någonting åt de luftföroreningar som finns till exempel på där kolväteutsläppsvärdet är det dubbla. Det är klart att man måste göra någonting för att värna folkhälsan, och i skenet och spåret av den dieselskandal som har pågått ute i vill många av politiker hitta olika vägar att möta utmaningen när det gäller att säkra folkhälsan. Då har vi från regeringens sida sagt: Låt oss göra ett regelverk som är likadant i hela landet och som ger kommunpolitiker förutsättningar att kunna, på vissa gator eller i vissa delar, begränsa möjligheterna för kommande bilpark. Jag tror att det är viktigt att vi ger kommunpolitiker den möjligheten för att säkra folkhälsan, men man ska inte inbilla någon att det begränsar dieselbilsförsäljningen i . 34 (M): Tack, statsrådet, för svaret på en helt annan fråga än den jag ställde! Min fråga var alltså när regeringen avser att återkomma med förslag som gör det möjligt för kommuner att reservera gatumark för bilpooler och när regeringen ska ge möjlighet för kommuner att införa olika parkeringsavgifter beroende på vilken miljöpåverkan en bil har, det vill säga bra, kloka och smarta åtgärder för att ge kommuner möjlighet att uppmuntra människor att ställa om i stället för att bara rakt av förbjuda vissa bilar. 35 Statsrådet (S): Jag valde att svara på frågan om miljözoner eftersom inledde med att försöka påstå att det finns ett förbud mot dieselbilar, vilket inte är sant. När nu den frågan är utredd – det finns inget förbud mot dieselbilar – kan jag säga att det inte är någon tvekan om att vi från regeringens sida på olika sätt vill stimulera kommunernas möjligheter att skapa bättre miljö i innerstäderna, att hitta fler möjligheter till bilpoolsanvändning och till att växla över till laddinfrastruktur. Det är tråkigt att då väljer att ta bort pengar som går till laddinfrastruktur i sitt budgetalternativ. Åtgärder mot brottslighet i segregerade områden 36 (L): Min fråga går till statsrådet . gjorde regeringen i ett utspel om att man skulle inrätta en delegation mot segregation. En av de viktigaste delarna i åtgärdslistan var att agera mot kriminaliteten i de segregerade områdena. Bland annat nämndes attacker mot blåljuspersonal och hur man kan stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt. Så här noterar jag att vi ännu inte har höjt straffskalorna för blåljusattacker. Socialdemokraterna har heller inte sagt ja till Liberalernas förslag om 2 000 kommunala ordningsvakter. senast fick jag höra ett exempel från där kommunen hade ansökt om ett större geografiskt område för trygghetsvakterna att patrullera i, men man fick inte bara avslag utan ett mindre område att förfoga över. Hur ser regeringen på det här? 37 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Ja, regeringen tar frågan om segregation på största allvar. För att se till att vända den här utvecklingen har vi från första början använt våra gemensamma resurser, i form av generella välfärdsförstärkningar och riktade satsningar till såväl skola som polis och socialtjänst med mera. Jag är inte nöjd. Även om sysselsättningsgraden i våra segregerade förorter ökar är jag inte nöjd, även om skolresultaten börjar vända uppåt är jag inte nöjd och även om det börjar gå åt rätt håll med skjutningarna är jag inte nöjd. Vi behöver göra mer. Därför kommer regeringen att fortsätta skärpa straffen. Vi kommer också att se till att utöka möjligheterna att använda kameraövervakning men också att kunna använda såväl polisen som vakter. 38 (L): Jag konstaterar tyvärr att det så här efteråt inte har hänt särskilt mycket, utan vi har färre poliser. Dessutom sjunker resultaten i igen. Det är bekymmersamt. Liberalerna har också uppmärksammat det. Min fråga gällde om regeringen kommer att kunna agera nu när vi börjar se att kommuner, till exempel – men nästa gång kan det vara i en annan kommun – ansöker om ett större geografiskt område där polis och trygghetsvakter kan förebygga brott tillsammans. fick avslag på sin ansökan. Hur ser regeringen på det här? 39 Statsrådet (S): och har tyvärr gett sig den på att svartmåla en ganska allvarlig situation. Ja, det finns problem. Och vi tar itu med dem. Ja, vi har genomfört ett trettiotal straffskärpningar. Och vi kommer att fortsätta göra det, för att se till att polisen har de verktyg man behöver för att beivra och förebygga brott. Ja, vi kommer att behöva göra ytterligare insatser, till exempel förebyggande insatser när det gäller skolan och välfärden och när det gäller att kunna sätta upp kameror och använda sig av vakter. Trygghet kommer vi nämligen aldrig att kompromissa med. Rätten till personlig assistans 40 (KD): och har antalet personer som beviljats assistansersättning från staten minskat med över 1 400. Med tanke på befolkningsökningen hade vi snarare kunnat förvänta oss att antalet skulle ha ökat.