prot · H60919 · 2018-11-21 00:00:00 — § 1 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:13 till arbetsmarknadsutskottet § 2 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2018/19:SoU5 Bastjänstgöring för läkare 2018/19:SoU6 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan § 3 Några frågor om tillämpning av offentlighetsprincipen betänkande 2018/19:KU8 Några frågor om tillämpning av offentlighetsprincipen (prop. 2017/18:281) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 4 Ändringar i regleringen av och sametingsvalet Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet betänkande 2018/19:KU9 Ändringar i regleringen av och sametingsvalet (prop. 2017/18:287) 1 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 1. För är fria och demokratiska val en mycket viktig fråga. Vi håller självklart med om att det är fel att reglerna för röstning skiljer sig åt mellan valet till och de övriga fyra parlamentariska valen. Naturligtvis ska enhetlighet råda. Men det som regeringen föreslår är fel väg att gå. Vi ska inte sänka kraven i sametingsvalet till samma nivå som de övriga fyra parlamentariska valen. Vi ska i stället höja kraven i de övriga. Våra demokratiska val är den viktigaste och finaste grundbulten i vår demokrati. Att det går sjyst och rättvist till är en absolut förutsättning för att medborgarna ska få förtroende för samhället. Vi kommer att minnas valet som ett val med en hel del problem – problem som riskerar att rubba tilliten till vår demokrati. Förutom hot och våld vid valstugor, familjeröstning, felhantering av förtidsröster och allvarliga problem med valsedlarna förekom det i flera fall att de som skulle rösta redan var avprickade i röstlängden. Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Att rösta på andras bekostnad är enklare än vad många tror. Vet man med sig att en person av någon anledning inte kommer att rösta eller kommer att förtidsrösta kan man på valdagen gå till röstlokalen och enkelt utge sig för att vara denna person. Det enda som krävs är att man har dennas persondata och till exempel en annan person, vem som helst, som intygar att man är den man utger sig för att vara. Om den rättmätige väljaren inte själv uppsöker vallokalen på valdagen kommer han eller hon aldrig att få reda på att någon stulit hans eller hennes röst. Den rättmätige väljarens förtidsröst kommer att bli ogiltig till förmån för den falska röst som avlagts på valdagen. Varken förtidsröstaren eller den som inte tänkt rösta kommer att uppmärksammas på att deras röst ändrats eller avlagts. I där vi ser en ökande tendens att man röstar utifrån sin grupptillhörighet, till exempel klanröstning, kommer det att finnas en uppenbar risk för påtryckningar och ”säljande” av röster. Vi måste vara medvetna om denna förändring i samhället och den risk som detta innebär. Det är av yttersta vikt att varje individ får lägga sin röst i enskildhet utan att någon obehörig har insyn eller kontroll över dennes röstande. Varken när man gör högskoleprovet, när man kör upp för körkort eller när man beställer nytt pass skulle denna släpphänthet accepteras. Strikta legitimationskrav ställs så gott som alltid vid bankärenden, receptuttag på apotek eller alkoholinköp på Systembolaget om expediten är det minsta tveksam. Varför ska just våra demokratiska val vara utan dessa krav? Är vår demokrati verkligen inte värd mer än så? Återigen: att reglerna för identifikation är olika för valen till riksdag, landsting och kommun jämfört med dem för valet till är fel. Detta håller vi helt och fullt med om. Men att sänka rättssäkerheten för till samma nivå som för de andra parlamentariska församlingarna är att försämra rättssäkerheten i ytterligare ett val. I stället kommer vi sverigedemokrater att verka för att de övriga fyra parlamentariska valen uppnår samma krav på identifikation som valet till . Ens identitet ska styrkas med legitimation om man inte är igenkänd av röstmottagaren. Utöver detta vill vi sverigedemokrater införa en gemensam valsedel för samtliga i parlamentet representerade partier samt de partier som uppnått av rösterna i senaste valet, naturligtvis med möjlighet att välja en annan valsedel för ett parti utanför denna. Vi sverigedemokrater vill stärka tilltron till vårt demokratiska system på alla nivåer och kommer att lämna ytterligare förslag på hur detta ska göras. I detta anförande instämde (SD). 2 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet erkände samerna som ett urfolk. Enligt folkrätten har urfolk särskilda rättigheter utöver de rättigheter som följer av ställningen som nationell minoritet. Det handlar om rätt till självbestämmande och rätt till de landområden de traditionellt bebor. Samerna bor i och angränsande länder i det landområde som kallas för Sápmi. Långt innan nationsgränserna upprättades beboddes Sápmi av samer. Den svenska statens behandling av samerna och samiska frågor är tyvärr en mörk historia som innefattar tvångsarbete, tvångsförflyttningar och majoritetssamhällets försvårande för samer att bruka mark och natur. har samers rättigheter visserligen stärkts, men internationella organ såsom FN och påtalar återkommande de brister uppvisar vad gäller samers rättigheter som urfolk och hur denna pågående diskriminering påverkar samers situation. I en kartläggning som gjorts av Vaartoe – vid uppger två av tre samer att de utsatts för rasism utifrån att de är samer. Detta är oacceptabla siffor. I FN:s urfolksdeklaration anges en miniminivå för hur urfolksfrågorna bör behandlas i de olika länderna. Tyngdpunkten i deklarationen ligger på rätten till självbestämmande. stöder urfolksdeklarationen men har, trots att det gått den antogs, ännu inte lyckats implementera deklarationen. Det är genant. I väntan på att implementerar urfolksdeklarationen anser därför jag och att de åtgärder och förändringar som berör samerna i möjligaste mån ska beslutas av samernas egna organisationer. I utskottets betänkande KU9 behandlas de förslag som regeringen lagt fram i propositionen Ändringar i reglering av och sametingsvalet. Det är alltså förslag på förändringar i organisation som regeringen föreslår, och dessa står i huvudsak bakom. Däremot delar inte regeringens och utskottets uppfattning vad gäller förordnandet av ordförande i . Förordnandet av ordförande i är en principiellt viktig fråga, och ordföranden har en central funktion i plenum. är det regeringen som förordnar ordförande. I , ESV 2017:6, föreslås det att regeringen inte längre ska förordna ordförande för . Ett flertal remissinstanser, däribland , instämmer i detta. Regeringen har dock valt att inte lägga fram något förslag om att regeringen inte längre ska förordna ordförande i . Det är besynnerligt med tanke på vad regeringen i propositionen själv konstaterar: ”Samernas rätt till självstyre i interna frågor talar dock starkt för att det inte bör vara regeringen som förordnar ordförande, utan att detta bör ankomma på … Det bör därför vara den framtida inriktningen att ska förordna ordförande. Frågan behöver dock övervägas ytterligare. Regeringen avser återkomma till frågan i lämpligt sammanhang.” Dessa skrivningar från regeringen om den framtida inriktningen är visserligen vällovliga, men vi ser ingen anledning till att dra ut för ett sådant beslut. Jag yrkar därför bifall till reservation. 3 (S): Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Detta ärende rör i huvudsak tre förslag till förändringar i regleringen av och sametingsvalet. Det handlar om organisation. Det handlar om offentlighet vid sammanträden, säkerhetsfrågor samt ordningsbefogenheter för ordföranden. Och det handlar också om valbarheten till . är både ett folkvalt parlament och en särskild myndighet med uppgift att bevaka frågor som rör samisk kultur i . Det har sitt säte i . har alltså två olika roller. Detta skapar ibland problem, vilket har påtalats både av och i tidigare utredningar. En sådan sak är den otydliga ansvarsfördelningen mellan kanslichefen och styrelsen – det handlar alltså om gränsdragningen mellan den politiska och den myndighetsutövande delen. Det förslag vi nu från utskottets sida presenterar innebär att styrelsen blir ansvarig för verksamhet och kanslichefen för den löpande verksamheten, enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar om. Detta kommer att ge bättre förutsättningar för att verka, både för den politiska och för den myndighetsutövande delen. Plenum, det vill säga den folkvalda politiska församlingen, är fortsatt högsta beslutande organ. Det består av 31 folkvalda politiker och behöver bättre förutsättningar för att verka som just folkvalt parlament; detta har också påpekats vid ett flertal tillfällen. En del i detta handlar om att kunna få skälig ekonomisk ersättning för sitt uppdrag. Det föreslås nu plenum kunna fatta beslut om. Precis som har beskrivits här tidigare är ordningen sådan att föreslår en ordförande, som sedan förordnas av regeringen. Det kan tyckas vara en märklig ordning att en folkvald församling inte själv får besluta om sin ordförande. Men det har att göra just med två olika roller, som jag nämnde tidigare. Även har pekat på detta och menar att en annan ordning faktiskt är möjlig. Det pågår därför ett arbete med att se över detta i , vilket är glädjande. Säkerhetskontroller vid sammanträdena och ordningsbefogenheter för ordföranden kan tyckas vara detaljrika frågor, men det handlar helt enkelt om att kunna tillämpa samma princip som gäller för kommuner och landsting. Vidare föreslås att sametingslagen får samma ordning som den som framgår av vallagen när det gäller kontroll av identitet vid röstning. Det finns fortfarande mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för verksamhet och dess förmåga att bedriva politik, men detta är några steg på vägen. 4 (M): på den svenska sidan fyller . är det även det första samiska landsmötet hölls på svensk mark i Staare, det vill säga i . Tid förpliktar eftersom det är under tidens gång som vars och ens liv levs. Politiken har därför ett ansvar att skyndsamt vidta reformer som leder till förbättringar för människors situation här och . Jag är därför glad att ett i stort sett enigt konstitutionsutskott har bifallit regeringens förslag till förändringar i bland annat sametingslagen. Jag kommer strax att återkomma till förslagen, men först en kort historisk iakttagelse. Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Under de senaste årens samhällsdebatt har ofta kallats en humanitär stormakt. För många är detta säkert en korrekt beskrivning av samtida agerande. Men för andra klingar det inte lika väl. har en mörk historia när det kommer till hur vi behandlat samer. Marginalisering, förtryck och övergrepp präglar den svenska historien när det kommer till samer. Det finns ett behov av att göra upp med denna del av vår historia, både som ett sätt att sprida och skapa ökad kunskap i hela om detta och som ett sätt att lägga en grund för försoning. Därför är positiva till exempelvis en . Samisk historia kan inte kommenteras utan att ett särskilt namn sticker ut: . var hon med och kallade till det första samiska landsmötet i . livsgärning var att kämpa för samers rättigheter och att samla och organisera samerna. Men var inte bara same. Hon var också kvinna och feministisk förkämpe. I kallelsen till landsmötet kunde man läsa att ”icke en endaste kvinna bör saknas i vår förening, för vi tror att när samekvinnor sluter sig samman för att göra något för folket så finner de snart de medel som behövs för att målet nå”. Man behöver varken vara kvinna, feminist eller same för att så här inspireras av enorma mod och outtröttliga drivkraft. Jag tror inte att hade varit nöjd med samernas situation . Men förhoppningsvis hade hon tyckt att det vi ska fatta beslut om är små steg i rätt riktning. I regeringens förslag till beslut tas kravet på svenskt medborgarskap för att vara valbar till bort. Vidare harmoniseras vallagen med sametingslagen så att det inte enbart går att rösta när man legitimerat sig utan man också kan styrka sin identitet på annat sätt än genom legitimation. Det är bra att reglerna för vad som gäller vid röstning i val är likadana i vallagen och i sametingslagen. ska också få rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Det beslutas också om offentlighet vid sammanträden och att ordföranden ska ha rätt att visa ut personer som uppträder störande. Ännu har man dock inte lagt fram något förslag om att ändra på ordningen vad gäller förordnande av ordförande i . Utskottet noterar dock att frågan om förordnande av ordförande i kommer att bli föremål för fortsatta överväganden. sa vid mötet i : ”Den nation som inte försöker att följa med i utvecklingen går under. Och det är nu en gång för alla på det sättet att små nationer som vår ofta får stå tillbaka för andra stora nationer. Själva har vi största delen av skulden för att vår nation inte har kommit längre än den har. Vi har inte stått tillsammans. Vi har aldrig försökt att handla som ett folk. försöker vi att binda samman de norska och svenska samerna.” vision är långt ifrån uppnådd. Men jag tror att vi tar vi små steg framåt i rätt riktning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet 5 (L): debatterar vi, kan tyckas, små förändringar i regleringen av och små förändringar av valet till detsamma. Men denna debatt är faktiskt viktigare än sina små delar. Tillsammans utgör de en helhet som föregående talare så väl talade om. Detta behöver ständigt debatteras, och fronterna behöver ständigt flyttas fram. Det behöver hållas levande och vara följsamt mot var tids krav på fasta demokratiska ramar, opartiskhet i konstruktionen och oförvitlighet när det gäller vilken politik som valen och institutionerna sedan ska fyllas med. Detta är två olika saker i olika vågskålar, men de är båda lika viktiga. Det samiska folket har ingen nation. De lever utöver det vi kallar nationsgränser, i en annan nation. Det samiska folket lever också i nationen. Det samiska folket har varit både förföljt, hårt utsatt och nedvärderat både som individer och som grupp. Betänkandet innehåller en harmonisering av vallagen för och en harmonisering av beslutskonstruktionen. De harmoniseras med valen till , som vi alla lever under. Det är väldigt bra. Båda dessa demokratiska strukturer måste ha samma yttre struktur och ha samma starka, hållbara regler och strukturer, som fungerar i vardagen. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i dess helhet. är också ett utmärkt tillfälle att diskutera och reflektera över dessa båda parallellstrukturer. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. Den som tillhör en nationell minoritet har rätt till sitt språk, rätt att vara delaktig i sin kultur och rätt att vara med och bestämma över sin grupps identitet. Fördomar mot samer, judar, romer och andra minoriteter finns där ute. De måste bekämpas med alla till buds stående demokratiska medel . , sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har utvecklat sin kultur på svensk mark – kanske mycket längre än de flesta i den här salen har haft sin släkt på svensk mark och mycket längre än har funnits. Vi liberaler vill att detta synliggörs genom att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken både omtalas och syns tydligt i våra grundlagar. På så vis skapas också garantier för att stora ändringar av minoritetspolitiken ska föregås av en mycket noggrann betänketid och diskussion, något som vår tid och vår omvärld verkligen har visat behövs. Det ska inte gå att kasta om politiken snabbt. När det gäller demokratin har en alldeles unik roll. Det har en roll som måste baseras på största respekt, mycket dialog och stort samförstånd. I frågor som enbart berör det samiska folket eller endast är av marginellt intresse för det svenska samhället borde det samiska folket självklart få fatta beslut genom sina egna valda och demokratiska beslutsfattande institutioner. I frågor av intresse för både det samiska och det svenska samhället måste vi vidareutveckla och stadfästa samarbetsformerna mellan och , mellan det samiska folket och det svenska samhället. Detta behöver göras ganska fort. Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Även om den samiska självbestämmanderätten huvudsakligen förverkligas genom samernas egna beslutsfattande organ förutsätter implementeringen en nära dialog med svenska beslutsfattande organ. Det förutsätter dialog och respekt från båda håll. Samisk representationsrätt i icke-samiska institutioner skulle bidra till att förbättra denna dialog. Jag tror att det är dags att vi tar fler kliv framåt i de här frågorna. Det är viktigt att samiska synpunkter och inspel kommer in tillräckligt tidigt i de beslutsprocesser som berör oss gemensamt. En av mest centrala uppgifter är arbetet med att förverkliga det samiska självstyret. Den samiska självbestämmanderätten måste självklart implementeras med respekt för demokrati, demokratiska värderingar, jämställdhet och mänskliga rättigheter. är ett folkvalt organ med den kraft som ett sådant organ har, men bör inte fatta beslut i alla frågor. Många frågor berör både och , och då måste det ske i samförstånd. I det här huset är vi vana vid att arbeta med subsidiaritetsprincipen när det gäller EU-frågor, region- och landstingsfrågor och frågor som rör det kommunala självstyret. Vi måste bli bättre på det också det när det gäller samiska självbestämmandefrågor. En viktig del av minoritetspolitiken är de så kallade förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli. I dessa områden har den enskilde större rätt att få tillgång till förskola, äldreomsorg och service på sitt minoritetsspråk och att använda sitt eget språk i kontakt med kommun, landsting eller myndigheter. Liberalerna har sett till att förvaltningsområdena täcker en mycket större del av . Vi vill att de ska fortsätta utökas, så att blir ett tillgängligt land för alla. Även i äldreomsorgen är minoritetsspråken extra viktiga. Här behöver vi flytta fram positionerna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet om harmonisering om vallagen – ja till fortsatta viktiga demokratiska samtal och till innehållet i det här viktiga politikområdet! 6 (MP): Den proposition som vi debatterar här är väldigt begränsad till sitt omfång. Den tydliggör ansvaret mellan den politiska delen och myndighetsdelen – och kanslichefens ansvar. Den innehåller också förslag som likställer möjligheterna att göra sin identitet styrkt vid val och möjligheterna till säkerhetskontroll. De förändringar regeringen har föreslagit i propositionen är motiverade, och jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. vill jag stämma in med dem som i talarstolen har talat om att svenska staten måste ta ansvar för historien. Jag gläds över riksdagsledamoten inlägg om förslaget om en , något som sameminister också har lyft fram behovet av. Jag hoppas att vi snart kan hitta politisk enighet om detta och att regeringen kan lägga fram ett förslag om detta. Jag hoppas också, utifrån vad jag uppfattar som en antydan av , att det finns stöd hos åtminstone några av de borgerliga partierna för att gå vidare med att ratificera 169 och att också jobba vidare med konsultationsordningen, där regeringen också har kommit väldigt långt. Jag hoppas att vi i närtid kan få en majoritet i för att ta flera steg framåt i samepolitiken och ge det samiska folket de rättigheter som tillfaller dem som urfolk. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 5 Stärkt skydd för valhemligheten Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Stärkt skydd för valhemligheten betänkande 2018/19:KU12 Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286) 7 (SD): Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. anser förvisso att det är en god sak att regeringen vill göra de svenska valen tryggare – inte minst mot bakgrund av de många incidenter och tillbud som förekom under höstens val – men har invändningar mot tillvägagångssättet för att uppnå detta. I motsats till nuvarande ordning, där röstsedlarna ligger framme i ställ i vallokalen, föreslår regeringen att valsedlarna ska läggas ut på en avskärmad plats. motsätter sig detta, då vi menar att det blir lättare att sabotera de allmänna valen genom att gömma eller tillgripa ett partis valsedlar om detta kan göras utan insyn av allmänheten. Även om nuvarande ordning inte är perfekt med avseende på till exempel skydd för valhemligheten eller ökat uttag av resurser i form av att väljare plockar på sig valsedlar för andra partier än de avsett att rösta på menar vi att nyttan med att undvika eventuellt sabotage väger tyngre än de eventuella fördelar som står att vinna med att ställa röstsedlarna på en avskärmad plats. Det går visserligen att anföra att detta ger ett ökat incitament för röstmottagarna att regelbundet kontrollera att valsedlarna är orörda, men detta riskerar i stället att öka köbildningen. Vi menar att det inte heller går att bortse från risken att en röstmottagare väljer att blunda för att det saknas röstsedlar från ett visst parti eller en viss partigrupp. Det går heller inte att bortse från risken att enskilda väljare, genom att de meddelar röstmottagarna att det saknas röstsedlar från ett visst parti eller en viss partigrupp, tvingas röja sin valhemlighet. bör därför avslå propositionen i den del som avser tillhandahållande av valsedlar på en avskärmad plats. Mycket av dagens valfusk skulle i stället kunna åtgärdas med ett nytt valsedelssystem, där respektive valsedel inte är unik för respektive parti. Gemensamma valsedlar skulle dessutom helt ta bort problemet med att människor känner sig övervakade då de ska ta med sig valsedlar från bordet i vallokalen till valbåset, eftersom samma valsedel skulle gälla för samtliga partier. Detta skulle bidra till förstärkt valhemlighet och minskat valfusk. Utöver det finns det miljövinster med förslaget, då ett betydligt mindre antal valsedlar skulle behöva tryckas och då man skulle behöva köra betydligt färre mil på vägarna för att distribuera dessa. Regeringen bör därför utreda hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas och återkomma med ett förslag till . Stärkt skydd för valhemligheten I detta anförande instämde och (båda SD). 8 (M): Till att börja med vill jag yrka bifall till utskottets förslag samt yrka avslag på reservationerna i betänkandet. Dagens debatt handlar om att förbättra vallagen. Det är alltid en oerhört viktig process. Att få rösta är en av de finaste rättigheterna vi har i . Man ska komma ihåg att allmän rösträtt fortfarande inte är en självklarhet i världen. , som har en hundraårig historia av allmän rösträtt, är ett föregångsland. Men ändå känner vissa människor obehag vid röstningstillfället, då de inte känner sig säkra på att valhemligheten kan garanteras på grund av att valsedlarnas plats i vallokalen inte är skyddad mot insyn. Det är såklart inte acceptabelt att misstro finns. Det kan leda till att en väljare avstår från att använda sin demokratiska rättighet och helt enkelt inte röstar. Därför landar utskottet bra med det första förslaget i denna proposition för att på bästa sätt garantera valhemligheten och bevara tryggheten i själva valförfarandet. Det grundläggande i ett demokratiskt val är att det ska vara fritt och hemligt att rösta. Eftersom det riktats kritik mot det svenska valet och hur man garanterar valhemligheten är detta ett bra sätt att landa. Att tillhandahålla valsedlarna bakom skärmar, så att andra inte ser vilken du väljer, kan visserligen innebära vissa problem, men viktigt är då att röstmottagarna hittar rutiner för att motverka eventuellt fusk eller köbildningar. När det gäller all form av otillbörlig påverkan måste man alltid hålla uppsikt så att inga tveksamheter uppstår om valets resultat.