prot · H509109 · 2018-05-04 00:00:00 — Att beskatta avstånd för ett sådant land slår väldigt hårt mot jobb och tillväxt i hela landet. De som drabbas allra hårdast, fru talman, är givetvis de delar av landet som har längst avstånd. Men det här är en i grunden mycket dålig politik för hela den svenska ekonomin. Jag har hört företrädare för regeringspartierna lyfta fram två huvudsakliga argument för varför man behöver införa den här kilometerskatten. Det första handlar om miljön. Det andra handlar om den osunda utländska konkurrensen, och det är den ministern tar upp i sitt interpellationssvar . När det gäller miljöargumentet kan jag säga att det här är den sämsta sortens miljöpolitik, för även om lastbilarna släppte ut precis ingenting och gick på el skulle man ändå bli beskattad för de avstånd man har. Det är en mycket dålig miljöpolitik som inte alls premierar att man ställer om till miljövänligare alternativ. När det gäller den osunda och olagliga utländska trafiken, som man vill komma åt, ställer jag mig väldigt frågande, fru talman, till hur ytterligare en skatt på redan hårt beskattade lastbilsåkerier ska hjälpa över huvud taget. Vi har redan högst skatt på diesel, på lastbilar och på lastbilschaufförer. Om höga skatter vore svaret på de här utmaningarna skulle vi redan ha lösningen. Det jag inte kan förstå är varför de som kommer in från utlandet och fuskar med alla de skatter, avgifter, regler och lagar vi har i skulle betala ytterligare en ny skatt. Detta kan jag, fru talman, inte förstå över huvud taget. Vi moderater har i stället föreslagit en annan modell, med gps-övervakning och bomsystem. Så fort man kommer in i ska man passera genom bommar där nykterheten kontrolleras och man får en gps-anordning i lastbilen. Då kan vi följa och övervaka lastbilarna och se till att man betalar skatter och avgifter. Vi kan därigenom se till att man följer lagar och regler på ett mycket bättre sätt än . Då kan vi på allvar säkerställa att de utländska lastbilarna betalar för sig och gör rätt för sig. Det är en bra modell. En skatt till utöver de redan högsta skatterna på transporter kan inte vara lösningen, fru talman. Jag frågade ministern om man tänker införa de här kilometerskatterna före valet. Jag lyckades inte uppfatta svaret på annat sätt än att man åtminstone fortsätter att arbeta för det. Men jag kan ha misstolkat ministern. 27 Finansminister (S): frågar om vi kommer att införa det här . Jag tror att har koll på att vi har propositionsstoppet bakom oss. Det här är ju fortfarande ute på remiss. Att skulle hinna fatta beslut om något sådant här före stängning framstår kanske inte som så sannolikt. Men om vi kommer med en proposition är det naturligtvis upp till . Det är proppstopp för propositioner som är skyldig att hantera . Kommer vi med en proposition är det upp till och andra riksdagsledamöter att besluta om den ska behandlas före valet eller inte. När jag lyssnar på framstår det lite som att han argumenterar mot det förslag till vägslitageskatt som kom från . ligger ett helt annat förslag ute på remiss. Det är rejält omarbetat och tar på ett helt annat sätt än det ursprungliga förslaget hänsyn till de geografiska skillnader som vi har i landet. Det är bättre för svenska åkeriers konkurrenskraft och är betydligt bättre vad gäller möjligheten att styra mot miljöomställning. Enligt det förslag som ligger ska man bara beskatta de stora vägarna, men man ska också kunna ta hänsyn till om det finns alternativa transportslag och om det finns möjlighet att lägga över på järnväg eller på båt. Man kan då ha nedsatta avgifter. Man kan också ta hänsyn till om det är en glest trafikerad väg. Det gör naturligtvis att påverkan på transporterna i , som talar sig varm för, är betydligt mindre jämfört med det ursprungliga förslaget. Ett av de utkast som finns visar att det i huvudsak är E4:an längs som påverkas av en vägslitageskatt. Det är också ett förslag som kan premiera omställning. Det är inte så att man behöver utforma det på så sätt att en lastbil oavsett hur mycket den släpper ut ska betala samma skatt. Här finns en möjlighet att via det här premiera de fordon och lastbilar som är mer miljövänliga. Det finns också en risk i och med att har en miljöstyrande vägslitageavgift att man väljer att skicka de svenska miljövänliga lastbilarna att åka på de transporter som är i medan man i stället använder de äldre lastbilarna som släpper ut mer i . Den ordning vi har riskerar att öka utsläppen. Här finns möjlighet till miljöstyrning. Vad gäller konkurrensen kommer det att finnas goda möjligheter att övervaka utländska transporter via en sådan skatt. Det kommer naturligtvis att förbättra konkurrensvillkoren för de svenska åkare som gör rätt för sig. Det är också därför som åkerinäringen ser poängen med en sådan skatt. , var femte kilometer, som en lastbil åker i är en transport som utförs av en utländsk åkare. Då är det bra att de utländska åkarna också är med och bidrar till att upprätthålla det svenska vägnätet. talade om bensinskatten och menar att den bensinskattenivå vi har är väldigt dålig och förstör möjligheterna för tillväxt i . läste jag budgetmotion alldeles . Där fanns ingen bensinskattesänkning med. Det kan inte vara så tokigt om inte föreslår en bensinskattesänkning, eller? 28 (M): Jag ställde en fråga till finansministern huruvida regeringen avser att lägga fram ett lagförslag. Det jag får tillbaka är hur riksdagsordningen ser ut. Tack, fru talman, och tack, ministern, men jag har ganska god koll på det! Min frågeställning var om regeringen avser att försöka lägga fram det och försöka få igenom det. Det var min frågeställning, På det har ministern, som jag tolkar det, fortfarande inte svarat annat än med hur riksdagsordningen ser ut, vilket jag förutsätter att vi båda två mycket väl känner till. Min fråga kvarstår: Kommer regeringen att försöka få igenom skatten före valet? Jag vet att regeringen har en del bekymmer mellan Socialdemokraterna och vad gäller ambitioner i olika delar. Det är därför jag ställer frågan till finansministern. Det finansministern säger är att jag debatterar ett gammalt förslag. Nej, fru talman, det gör jag absolut inte. Det var precis så det lät i valrörelsen. Det var så det lät när man lade fram de första utredningsdirektiven, det vill säga: Ingen ska drabbas av skatten. Träffade man från Socialdemokraterna skogsindustrin skulle den undantas. Träffade man företrädare för skulle inte drabbas av skatten. som alla ska undantas och ingen ska drabbas ska den dra in miljarder kronor till statskassan. Den ska också bidra till omställning och en mängd andra saker. Det får jag inte att gå ihop, inte den här gången heller, fru talman. Låt mig konstatera varför den är dålig. När det gäller miljöstyrning är den helt utan möjligheter att styra mot miljövänliga alternativ därför att man bestraffar avstånd och inte utsläpp. Det är den stora kritiken mot förslaget. När det handlar om att förbättra konkurrensen kvarstår kritiken från mig, och många andra. På vilket sätt ska ytterligare en skatt för den redan hårdast beskattade åkerinäringen i bidra till att få ordning på den utländska konkurrensen? Problemet är att man inte betalar skatter och avgifter och att man inte följer lagar och regler. Då säger regeringen att lösningen på detta måste vara ytterligare en skatt till på de redan hårt beskattade.Det kommer att leda till några saker. Det kommer att leda till försämrad konkurrenskraft för industrin totalt sett i . Det kommer att ske ytterligare en press på löner och villkor för svenska chaufförer, och åkerier kommer att slås ut. Det är inte lösningen på något sätt. Det vi moderater i stället vill göra är att se till att de lagar och regler vi har följs och att de skatter och avgifter som man ska betala när man är i och eventuella böter också säkerställs. Det görs med en GPS-teknik där vi både kontrollerar med bomsystem när lastbilar tar sig in i och kontrollerar nykterhet men också kontrollerar alla de olika delarna. Då kan vi på allvar göra någonting åt detta. Det säger är att det , under den här regeringen, sker miljardfusk från de utländska åkerierna vad gäller att de inte betalar Eurovinjetten. Det är ett alternativt system för att de ska betala för de vägar de sliter på när de är inne i . Det sker ett enormt stort fusk. Vi borde säkerställa att vi får in de pengarna och får konkurrensen att bli likvärdig. Problemet är att vi har den hårdast beskattade åkerinäringen i som det kommer in lastbilar till som fuskar med de lagar och regler vi har och inte betalar skatter och avgifter. Då är lösningen från regeringen: Vi ger er en skatt till. Problemet är att det som kommer att hända är att – i vanlig ordning – de svenska åkerierna kommer att få betala de nya skatterna. De som redan fuskar kommer att fortsätta att försöka fuska precis som de gör med alla de andra skatterna vi har. Det kan omöjligt vara lösningen på detta. 29 Finansminister (S): fick jag inget svar om bensinskatten. är uppenbarligen mycket bekymrad över skatteläget för åkeribranschen. Men återigen: I budgetmotion som presenterades i går eller om det nu var i förrgår hittar jag inga skattenedsättningar just för åkeribranschen. Det tycks ändå som att är ganska nöjd – eller om inte han, så i varje fall det parti som han företräder – med hur skattesituationen ser ut i den svenska åkerinäringen. Vad gäller riksdagsordningen är frågan om regeringen vill införa en vägslitageskatt eller inte. Det handlar både om regeringen lägger fram ett förslag eller inte och om hur väljer att agera. Man kan inte införa en skatt utan att har fattat beslut om att den ska införas. Vi har fått in remissynpunkterna på promemorian som varit ute på remiss. Vi behandlar den . Sedan kommer vi att fatta beslut om hur vi från regeringens sida går vidare. Oavsett vilket beslut vi fattar är vi beroende av vilka beslut som fattar. Vad gäller konkurrensen råder väldigt stora problem på de svenska vägarna. De svenska åkerierna pressas hårt av illojal konkurrens från oseriösa utländska åkare. Det är inte en situation som vi kan acceptera. Det är heller inte en situation som den svenska åkerinäringen är nöjd med. Det är därför som den svenska åkerinäringen ser en möjlighet med ett vägslitageskattesystem och den övervakning det innebär för att förbättra konkurrenskraften gentemot de utländska åkarna. Med den transponderlösning som föreslås kommer vi att kunna ha kontroll över de lastbilar som kör på de svenska vägarna. Då blir det svårt att fuska med skatten och utöva illegala cabotagetransporter på det sätt vi vet sker på vägarna . Det kommer att förbättra situationen för den inhemska åkerinäringen och kommer att göra att utländska transportörer får betala högre skatt i än vad de gör . Jag tycker själv att det är mycket bra att vi på så sätt har en möjlighet att skydda den svenska åkerinäringen. Här finns också en möjlighet att styra mot miljö. Man kan ha högre avgifter om det är lastbilar som släpper ut mycket koldioxid och lägre avgifter på de lastbilar som släpper ut lite koldioxid. Det är ett sätt att kunna styra transportnäringen så att vi får fler miljövänliga lastbilar i . Det är också ett sätt att styra över godset från de miljöfarliga lastbilstransporterna till mer miljövänliga transporter på järnväg och båt. Det är viktigt för att vi ska klara planeten, för att stoppa klimatförändringarna och för att stoppa den uppvärmning som riskerar livet på vår planet. När vi frågar vad det är som oroar svenska folket allra mest är svaret klimatförändringarna. Det handlar om att vi ska kunna leva ett fortsatt bra liv i och på planeten. Då måste göra mer för att styra över från farliga koldioxidutsläppande lastbilar till mer miljövänliga lastbilar och mer miljövänliga transporter. Det handlar om att ta ansvar för våra barn och för kommande generationer. Det ansvaret vill regeringen ta. 30 (M): Jag ska besvara ministerns fråga, och jag hoppas att ministern gör mig samma tjänst och besvarar den fråga som jag bad henne att komma till och svara på. Svaret på frågan om bensinskatten är att vi moderater kommer att återkomma i valrörelsen, och jag kommer givetvis att göra allt jag kan för att vi både ska stoppa överindexeringen och, förhoppningsvis, få till ett skattestopp på bensinen. Men det kan vi återkomma till i valrörelsen. Min fråga till ministern gällde inte tekniken och hur riksdagsarbetet funkar. Jag har hyggligt god koll på det, fru talman. Min fråga till ministern var om regeringen avser att försöka få igenom kilometerskatten innan mandatperioden är slut. Möjligen kan man skönja svaret att ministern inte vet. Det är möjligen så, och då kan hon ju säga det: Jag vet inte om vi kommer att göra det. Det är i så fall svaret på frågan; annars är det ja eller nej. När det gäller tekniken kring den illojala, som ministern beskriver det, konkurrensen skulle jag vilja säga den olagliga konkurrensen. Om man inte betalar skatter och avgifter och inte följer lagar och regler är det olaglig konkurrens och inte illojal konkurrens. Jag tycker att det är viktigt att säkerställa att det finns en skillnad mellan dessa. Vi är överens om att vi bör få en större regelefterlevnad. Min fråga till ministern är bara hur ytterligare skatter på de svenska åkerierna ska lösa problemet med dem som kommer utifrån och fuskar. Varför skulle de betala ytterligare en skatt när de inte betalar de andra skatterna och avgifterna och inte följer de lagar och regler vi har? Jag tycker att det är bra om man kan få till någon form av transponderlösning och att regeringen överväger den lösning vi moderater har säkerställt . Det jag skulle vilja fråga ministern är: Hur mycket går det att överföra från lastbil till väg och järnväg? Det är , och de sista procenten är extremt dyra. Och på vilket sätt är detta styrande för bättre miljö, fru talman? Det tycker jag att ministern borde svara på. 31 Finansminister (S): Hur kan det här vara miljöstyrande? Jo, genom att man betalar högre skatt för de lastbilar som släpper ut mycket koldioxid och lägre skatt för de lastbilar som släpper ut lite koldioxid. På så sätt får man en miljöstyrning. Det har visat sig att ekonomiska styrmedel har varit väldigt effektiva när det gäller att styra bort från miljöfarlig verksamhet. Det är någonting som vi har jobbat med i under en lång rad av år. Vi ligger i framkant i världen. Men tyvärr är det inte som har varit drivande i dessa frågor, utan det är socialdemokrater och miljöpartister och även vänsterpartister som har drivit dem. Det gör vi också den här gången. Detta är en möjlighet att öka miljöstyrningen och förbättra konkurrensvillkoren för den svenska näringen. Med en transponderlösning är det lättare att övervaka och dra in skatten än det är . Det är därför detta förbättrar konkurrenskraften. Här blir övervakningsmöjligheterna betydligt bättre. Den här skatten kommer att vara svår att smita ifrån, och jag antar att just detta är en viktig orsak till att åkerinäringen tycker att detta är ett intressant förslag. ska vi gå igenom remissvaren, och sedan kommer regeringen att återkomma med besked om hur man går vidare med frågan. Men det är såklart tydligt: När vi ska förbättra konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen och när vi ska öka miljöstyrningen har vi inte med oss. Tyvärr är jag inte förvånad. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:433 om icke-medicinsk omskärelse 32 Socialminister (S): har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern om regeringen kommer att ompröva sin tidigare hållning i frågan om icke-medicinsk omskärelse och lägga fram ett liknande förslag i som det som har lagts fram på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det förslag som har lagts fram på innebär ett totalt förbud mot omskärelse av pojkar . Om förslaget skulle antas skulle bli det första landet i med ett sådant förbud. Omskärelse av pojkar väcker frågor om var gränsen går mellan olika etiska principer, till exempel mellan religionsfrihet och barns rättigheter som de uttrycks i . Jag har full förståelse för att frågan väcker debatt och att sedvänjan både kan kritiseras och försvaras ur olika perspektiv. I finns särskild lagstiftning kring icke-medicinsk omskärelse av pojkar, den så kallade omskärelselagen (2001:499). Syftet med lagen är att sådan omskärelse ska genomföras på ett betryggande sätt och med hänsyn till barnets bästa. Omskärelse får bara utföras av legitimerade läkare eller av personer som beviljats särskilt tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg. Om pojken är äldre än får ingreppet enbart utföras av legitimerad läkare. Pojkens inställning ska så långt som möjligt klarläggas, och ett ingrepp får inte utföras mot pojkens vilja. Vid all omskärelse ska smärtlindring ombesörjas av legitimerad läkare eller legitimerad sjuksköterska. Ingreppet ska utföras under betryggande hygieniska förhållanden och med hänsyn till vad som är bäst för pojken. Den som utför omskärelse utan att vara legitimerad läkare eller utan att ha ett särskilt tillstånd kan dömas till böter eller fängelse . Omskärelse av pojkar omfattas också av bestämmelserna i patientsäkerhetslagen. Det innebär bland annat att sådan verksamhet ska anmälas till och att den står under IVO:s tillsyn. Bakgrunden till omskärelselagen var att det enligt då gällande rätt och under vissa omständigheter inte bedömdes vara straffbart att omskära pojkar utanför hälso- och sjukvården. Efter en noggrann avvägning av för- och nackdelar med olika alternativ kom regeringen fram till att det inte var aktuellt med ett förbud, då man ansåg att det skulle kunna öka risken för illegala och osäkra ingrepp. I stället genomfördes en reglering med syfte att förebygga att ingreppen sker på ett sätt som inte är förenligt med barns bästa. Det finns inte någon avsikt från regeringens sida att ompröva detta. 33 (SD): blev det tillåtet för föräldrar att omskära sina söner av religiösa skäl. presenterade en rapport i vilken man föreslog att det skulle införas en lagstadgad ”rätt” för icke-medicinsk omskärelse på pojkar inom hälso- och sjukvården samt att landstingen skulle få en motsvarande skyldighet att utföra detta. Även om det inte finns något sådant lagstadgat tvång för våra landsting finns det däremot en rekommendation från Kommuner och Landsting som innebär att alla landsting ska erbjuda icke-medicinsk omskärelse. Ett stort antal landsting har dock valt att inte följa denna rekommendation, vilket bland annat försvaras med bristfällig ekonomi och att man inte ser det som sjukvård. valde till exempel att ta bort subventionerna för dessa ingrepp och att överlåta åt föräldrarna att själva stå för kostnaden. är det 7 av 21 regioner och landsting som utför eller subventionerar detta. Kritiken mot icke-medicinsk omskärelse är omfattande. Sammanlagt elva debattörer, däribland , professor vid och överläkare vid i , skrev följande i en debattartikel i 2011: ”Att visa empati och respekt för vuxna människor som önskar skära i sina barns friska kroppar innebär emellertid ett ställningstagande som vänder barnen ryggen. Empati och respekt bör i detta sammanhang visas de som ingreppet utförs på, inte för dem som står vid sidan av och firar den oåterkalleliga märkningen av barnet.” kunde vi läsa i att hade vänt sig till med en skrivelse där man tar ställning mot icke-medicinsk omskärelse – detta eftersom ingreppet kränker det enskilda barnets integritet och självbestämmande över såväl den egna kroppen som framtida religiös uppfattning. undertecknade Vårdförbundets förbundsordförande en debattartikel tillsammans med bland andra i vilken man skriver: ”Att omskära ett barn utan medicinsk grund och utan att barnet har samtyckt bryter enligt vår mening mot barnets mänskliga rättigheter och mot grundläggande medicinsk-etiska principer. Mot bakgrund av att ingreppet är oåterkalleligt och kan leda till allvarliga komplikationer ser vi det som grundläggande att föräldrarätten inte sätts före barnets rätt till medbestämmande, kroppslig integritet och skydd mot skadliga sedvänjor.” gjorde Sjuksköterskornas etiska råd följande uttalande: ”Sjuksköterskornas etiska råd anser att omskärelse av pojkar som inte är medicinskt motiverad är oförenlig med barnets rätt till integritet, självbestämmande och barnets bästa enligt FN:s konvention om barns rättigheter. Ingreppet bör endast utföras om den som berörs kan ge sitt samtycke till åtgärden. – – – Sjuksköterskor ska ha patientens hälsa som det främsta målet och aldrig frångå principen om människors lika värde. Sjuksköterskor har ett etiskt ansvar att respektera mänskliga rättigheter och ingripa när människors hälsa hotas. Därför bör inte sjuksköterskor medverka till icke-medicinsk omskärelse av pojkar.” Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad anser socialministern om de argument som professionen och dessa instanser framför? 34 Socialminister (S): Tack, , för den här utomordentligt viktiga interpellationen som berör en fråga som är väldigt svår! Det är den inte minst eftersom, precis som du själv beskriver det, omskärelse innebär ett oåterkalleligt fysiskt ingrepp. Då är det naturligt att den här typen av frågor ställs och att de ställs återkommande. Jag vet också att det är en fråga som har diskuterats bland barnombudsmännen i som har en stark uppfattning i frågan – man ifrågasätter om omskärelse bör utföras på pojkar på det här sättet. får vi inte glömma att internationellt sett är icke-medicinsk omskärelse av pojkar inte en ovanlig företeelse. WHO uppskattade 2007 att av alla män är omskurna. Vi vet också att bland judar och muslimer är det här en fråga som har en stark religiös förankring och att det har varit svåra diskussioner och debatter i och på andra håll i världen när den här frågan har lyfts. Judiska pojkar omskärs vanligen på den åttonde levnadsdagen och muslimska pojkar vid varierande ålder, vanligen mellan sju dagars och ålder. Jag tycker att man ändå ska lyfta in att i till exempel sker omskärelse även i familjer som inte är judiska eller muslimska. Som skäl anges främst hygieniska fördelar, vilket det dock finns lite stöd för om man ska vara riktigt ärlig. I har vi en situation där en majoritet av männen är omskurna. De senaste uppgifterna som vi känner till är , och då bedömdes att av alla nyfödda pojkar blev omskurna. I och med att jag vet att du, , har haft ett långvarigt engagemang i den här frågan är jag också övertygad om att du vet att omskärelselagen kom på plats eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det fanns starka skäl att ta fram en reglering med syftet att se till att de omskärelser som ändå skedde, oavsett om vi ville det eller inte, skulle kunna ske på ett tryggare sätt och förebygga risken för illegala och osäkra ingrepp. Det är en lagstiftning som egentligen är en mycket noggrann avvägning med hänsyn till barnets bästa och till religiösa och kulturella aspekter. Jag har mycket stor förståelse för att du lyfter frågan, . Den är svår. Vi har också diskuterat den på men kommit fram till att det inte finns tillräckliga skäl för att göra en förändring. går eventuellt före, och vi kommer naturligtvis att med intresse följa hur processen kommer att se ut på och hur detta kommer att mottas där. Jag stannar där och lyssnar gärna mer. 35 (SD): Tack för svaret jag fick, socialministern! Vi kan konstatera att motståndet mot icke-medicinsk omskärelse är omfattande. Det jag läste upp i mitt förra inlägg är bara några få exempel. Jag vill förtydliga och sammanfatta det jag anser vara de viktigaste argumenten mot det jag anser vara en lagstadgad könsstympning av pojkar. För det första: Ingreppet sker oftast så tidigt i livet att den som blir omskuren inte har möjlighet att själv välja eller säga ifrån. Jag menar att det strider mot grundläggande medicinsk-etiska principer och mot patientlagen, i vilken det talas om respekten för patientens integritet och rätt att vara med och bestämma om handlingar och beslut som berör personen i fråga.