prot · H50983 · 2018-03-13 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att (S) inträtt som ersättare för statsrådet (S) . § 2 Anmälan om ersättare Förste vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. § 3 Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2017/18:17 för från näringsutskottet, 2017/18:17 för från trafikutskottet samt 2017/18:19 för från justitieutskottet. § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:398 Interpellation 2017/18:398 En svag skatteunderlagstillväxt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:399 Interpellation 2017/18:399 En lastbilsskatt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:405 Interpellation 2017/18:405 Social sammansättning i skolklasser av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2017/18:416 Interpellation 2017/18:416 Bristen på tandläkare av (C) Interpellationen 2017/18:416 Bristen på tandläkare av (C) besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 6 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM56 Dricksvattendirektivet KOM(2017) 753 till miljö- och jordbruksutskottet 2017/18:FPM57 Förordning om utvärdering av medicinsk teknik KOM(2018) 51 till socialutskottet § 7 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:156 till socialutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2017/18:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor 2017/18:JuU10 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2017/18:MJU13 Fiskeripolitik 2017/18:MJU14 Åsnens nationalpark § 9 Svar på interpellation 2017/18:368 om leveranssäkerheten för el 1 Statsrådet (S): har ställt två frågor till mig mot bakgrund av Svenska kraftnäts årliga kraftbalansrapporter, och han pekar på minskande marginaler i effektbalansen . Den första frågan gäller om jag är orolig över den utveckling vi nu ser. Den andra frågan gäller om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa en fortsatt god leveranssäkerhet. Det är viktiga frågor som tas upp i interpellationen. En robust elförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Detta blir allt tydligare i en digitaliserad värld där allt fler områden blir beroende av säker tillgång på el. Den första frågan gäller om jag är orolig över utvecklingen. Mitt svar blir nej, därför att den är väl känd. har stabila förutsättningar för energisektorn, tack vare den överenskommelse som fem partier slöt om långsiktiga energipolitik. Detta är något helt unikt i vårt närområde. Överenskommelsen innehåller en lång rad insatser som ska säkra att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Effektfrågan var, som känner till, en viktig del av de diskussioner som fördes under arbete och som ledde fram till energiöverenskommelsen. I överenskommelsen understryks att fokus inte enbart bör ligga på levererad mängd energi utan även på att det finns tillräckligt med effekt. Den andra frågan gäller om jag avser att vidta några åtgärder. Svaret är att hela omläggningen av energipolitiken syftar till att säkra både energi- och effektbehovet på såväl kort som lång sikt. Regeringen har från dag ett levererat en mängd insatser som ska säkra fortsatt god leveranssäkerhet. Det var en av utgångspunkterna när tillsattes och som sedan ledde till den politiska överenskommelsen. Regeringen har till exempel föreslagit och har beslutat om sänkt skatt för elproduktion från vatten- och kärnkraft. Vi har utökat och förlängt elcertifikatsystemet, vi har gett i uppdrag att ta fram sektorsstrategier inom energieffektivisering och vi har förlängt effektreserven. En förstärkning av överföringskapaciteten i stamnätet inom landet och till omvärlden pågår. Vattenkraften kommer också att få ny lagstiftning som säkrar en fortsatt hög produktion. Och hanteringen av kärnavfallsfonden har reformerats. Avslutningsvis kan jag konstatera att det finns fortsatta utmaningar i vårt elsystem. Men jag kan också konstatera att vi har mycket goda förutsättningar att klara av dem. 2 (SD): Tack, statsrådet, för svaret på min interpellation! Det finns givetvis mycket som är bra i den energiöverenskommelse som har slutits och som har sin grund i arbete. Det är kanske framför allt de kortsiktiga åtgärderna som har starkast inverkan på kraftsystemet i den absoluta närtiden, till exempel borttagandet av effektskatten och att man sänker fastighetsavgiften för vattenkraften. Den har varit kraftigt förhöjd. Vill det sig väl, som det ser ut nu och som de partier som har ingått energiöverenskommelsen har kommunicerat ut, är det även ett steg bort från den utredningsagenda som har varit för den småskaliga vattenkraften. Det är i sådana fall välkommet och något som även har bidragit till, när vi har skickat tillkännagivande om det till regeringen. Man ska inte underskatta utvecklingen, med tanke på vilka marginaler som har funnits i det svenska kraftsystemet och utvecklingen . Om vi tittar bara bakåt kan vi se att vi hade en marginal om nästan i vårt kraftsystem. Den marginalen har minskat med . Framför oss har vi också nedstängning av och sedan . Det betyder nästan till. Och är hela marginalen borta i det svenska kraftsystemet. Då finns det inga marginaler längre. har man sänkt det maximala effektbehovet som behövs för vintern med . Det har även varit en höjning i tillgänglighet för vindkraften. Det finns flera positiva faktorer som inte kommer att återkomma på samma sätt. I fråga om utvecklingen inom uppvärmning för hushållen har exempelvis värmepumpar i stor mån bidragit till att minska behovet av direktverkande el. Det har också sänkt effektbehovet. De här lågt hängande frukterna är dock inte möjliga att tillgodogöra sig ytterligare en gång. Och om vi tittar i Svenska kraftnäts utvecklingsplan kan vi se att de verkligen flaggar för att det i våra södra elområden, SE3 och SE4, väntar närmare med effektbrist. Det är inte bara en, två eller , utan det kan bli i genomsnitt uppåt en halv månad . Ingen av de mer långsiktiga åtgärderna kvarstår. De ska styra mot att lösa det här eller mot att se till att effekt ska finnas tillgänglig när efterfrågan är som störst. Det finns ingen relation alls mellan det som tillförs och efterfrågan. Vissa åtgärder kan till viss del bidra till att lösa de bitarna. Men många av åtgärderna, till exempel för batterier, handlar mer om att slå ut skillnaden mellan dag och natt och kommer inte åt den långsiktiga utmaningen i det svenska kraftsystemet. Så här inledningsvis vill jag fråga statsrådet ifall han inte ser något som helst behov av att de långsiktiga åtgärderna, främst genom elcertifikatsystemet, ska styra mot en koppling mellan att kunna leverera effekt när det också finns behov av den och efterfrågan på den. saknas den kopplingen helt och hållet. 3 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för ytterligare frågor! Låt oss börja med fakta. kan det bli en felaktig bild om man påstår att saker och ting är värre än vad de var tidigare. Sanningen är ju att var det vanligare att var elnettoimportör än elexportör. Så var det fram –2011. Att vi år exporterar stora mängder elektricitet är faktiskt relativt nytt. Det beror på en rad insatser som har gjorts av både tidigare regeringar och den här regeringen. Den andra frågan var: Hur är då läget? Ja, fru talman, hade vi en riktigt kall vinterdag, en av de kallaste dagarna under hela den här vintern. Då var elbehovet i uppe på nivåer som var ungefär de dubbla mot hur de brukar vara , närmare bestämt i effekt. Hur var det då? Klarade vi detta? Ja, vi inte bara klarade det, fru talman, utan vi gjorde det dessutom utan att behöva ta till de reserver som vi har när det är riktigt kallt. Vi klarade detta på ett adekvat sätt. Har vi utmaningar framför oss? Ja, det har vi och andra länder i allra högsta grad. Men jag tror att just våra förutsättningar att klara av dessa har förbättrats avsevärt tack vare den blocköverskridande överenskommelsen om energipolitiken. Den ger inte bara kortsiktig stabilitet utan den ger också långsiktiga förutsättningar för att klara såväl effekt som elmängd. Och vi gör det på ett sätt som är konkurrenskraftigt, stabilt och hållbart. Det ska man ha med sig. Jag delar inte riktigt ledamotens uppfattning att många av de insatser som vi föreslagit och som har ställt sig bakom är kortsiktiga. Ta bara det som fempartigruppen föreslog om vattenkraften. Det är i allra högsta grad långsiktiga åtgärder som kommer att ha effekt på den svenska vattenkraften och det svenska energisystemet inom de kommande 40–50 åren. Det vill jag kalla långsiktigt. Jag vill också påminna ledamoten om att det finns två delar av energisystemet som kan påverka detta med effekt. En viktig del är tillgången på elektricitet och elanläggningar som levererar el. Den andra delen är naturligtvis energieffektivisering. Vi är i början av där automatisering, digitalisering och elektrifiering i sig kommer att göra att möjligheterna att effektivisera vårt sätt att använda energi och elektricitet kommer att bli betydligt större framöver än vad de har varit. Jag delar inte uppfattningen att allt som går att göra på det området är gjort, tvärtom. Vi är nog bara i början av en revolution på det här området. Det märks inte minst på bostadssektorn. Bara en elektrifiering av transportflottan har en inneboende energieffektivisering med hälften. Det ökar visserligen efterfrågan på el, men det går ju att åtgärda. Låt mig ge ett ytterligare exempel så att man förstår storheten i detta. Bara genom en övergång av all belysning till LED kan vi klara av hälften av den el som behövs för vägtransporterna. Så pass mycket kan man också göra när det gäller energieffektivisering. Jo, vi har utmaningar framför oss. Men jag tror att vi har särdeles goda möjligheter att klara av dessa. Det är precis det som fempartigruppen – Socialdemokraterna, – har bidragit till. Då vill jag själv ställa en fråga till ledamoten. Om nu inte anser att det här är bra, vad vill då göra rent konkret? 4 (SD): Framför allt är det ett problem att det inte finns någon styrning av de subventioner som finns, till exempel att det ska vara en planerbar produktion eller att säkerställa att produktionen är kopplad till där efterfrågan finns. Den kopplingen saknas helt och hållet. Trots att man säger sig kunna skilja på energi och effekt är det återkommande i den politik som aviseras att den nya kunskapen saknas helt och hållet. Den baseras bara på hur mycket energi som ska tillföras, inte utifrån effektbehovet eller hur det ser ut. Vad jag menar med kortsiktiga åtgärder när det gäller vattenkraft har man spelat bort den tidigare utredningsagendan. Det är ju inte så att man stärker förutsättningarna för att det långsiktigt ska bli ännu enklare att klara av leveranssäkerheten. Den effekten finns . I första skedet handlar det om att säkerställa att man inte blir av med den effekten. Det handlar om 700–som den småskaliga vattenkraften bidrar med . Det är en väldigt viktig del i kraftbalansen. Statsrådet lyfter detta med energieffektivisering. Framför allt för hushållens del eller för industrin landar man i att det kommer att användas mer el och att elbehovet kommer att öka. Det ökar ju digniteten av den här frågan ytterligare när det gäller att säkerställa att det framför allt är som vi måste kunna klara av effektsituationen. Man måste också se den historiska kontexten. kommer vi att halka ned till minusvärden för normalvinter. Det skulle vara intressant att få veta om statsrådet vet när vi senast hade minusvärden för normalvinter, när senast i närtid hade elbrist, när man senast hade så dålig marginal för den svenska leveranssäkerheten. Man borde inte spela bort detta som att det är normalt, att det brukar se ut så här, att det inte är någon fara på något sätt. När hade senast elbrist? När hade vi senast minusvärde för normalvinter? 5 Statsrådet (S): Den som lyssnade noga på den presskonferens som vi hade när vi presenterade fempartiuppgörelsen om vattenkraft kunde höra att just effektfrågan var i centrum. Det är mycket riktigt så att vi kommer att klara elmängden. Det är det som har varit den stora utmaningen. Det var därför som det upptog så mycket tid för , där inte minst deltog. Många av de åtgärder som vi har föreslagit handlar just om detta. Det handlar inte bara om att kunna säkra elmängden – ja, till och med sikta på att vara nettoexportörer av elektricitet också framöver – utan också om att kunna göra det i varje givet ögonblick. Förutsättningarna förändras radikalt, så är det ju. Frågan var när vi senast var i behov av att importera. Ja, det var vi 2010–2011. Det var en kall vinter då vi importerade elektricitet. har vi alla förutsättningar i världen för att fortsätta, inte bara att försörja vårt eget land med elektricitet och effekt utan också att bidra till att det nordiska systemet fungerar stabilt. Så är det ju. Jag fick inte heller något svar på min fråga. I ärlighetens man, , kan det väl inte handla om certifikatsystemet. Det är viktigt och framgångsrikt och det har blivit en allt större del av elektricitetssystemet, men det är fortfarande en ganska liten del av den elektricitet som levereras. Huvuddelen kommer ju fortfarande från vattenkraften och kärnkraften, även om det är en minskande andel. Så min fråga återstår: Är detta det enda svar som har, ja, då blir jag orolig på riktigt. Jag tror inte att man ska underskatta den mycket snabba tekniska utveckling som pågår inom energisektorn . Jag vill påstå att vår energi är revolutionerande. Centrala system decentraliseras . Det gäller alltifrån solceller till vindkraft i kombination med smarta nät och lagring, som kommer alltmer, även om det just nu inte är ekonomiskt gångbart med undantag för vattenkraften. Över säsong är det inte omöjligt att se framför sig att även det kommer att komma fram. Det är viktigt för oss att är i framkant för att visa att vi kan klara av att försörja såväl hushåll som industri med den energi som vi behöver utan att förstöra miljön och klimatet. Här har en mycket viktig roll att spela. Kan vi via dessa lösningar öka tillväxten och antalet gröna jobb i vårt land genom att exportera dessa lösningar, ja, då skapar vi en win-win-situation. Och vet du, med den breda uppslutning som vi har kring energipolitiken i detta parlament där de fem partier som slutit överenskommelsen tar ett historiskt ansvar, inte bara för de kortsiktiga utan även för de långsiktiga utmaningarna och problemen, har skapat en mycket god möjlighet att bidra till både lösningar på de problem som finns och helt nya möjligheter med export av grön teknik och gröna lösningar. Det är inte illa, det. 6 (SD): Jag inser att det är svårt att skilja på kraftbalansrapporter, effektbehov, hur det ser ut och vad de syftar till. har för en normalvinter haft en positiv marginal i kraftbalansrapporterna . Statsrådet kan kolla upp och leta vidare efter när man kan hitta då vi inte hade ett positivt värde för en normalvinter. Svaret som lämnades är nämligen högst felaktigt. Man får leta sig tillbaka för att kunna hitta sådana år. Vi kommer att gå in i en helt ny period, som vi inte har sett tidigare på väldigt . är djupt oroade över hur detta kommer att påverka hushållen och framför allt industrin. fram till har vi kunnat säkra goda elleveranser till konkurrenskraftiga priser, vilket har varit en konkurrensfördel för den svenska industrin så att den har kunnat hävda sig på en global marknad. riskerar vi att släppa en av dessa fördelar. Vi gör så att detta inte längre förblir en konkurrensfördel för industrin i . är djupt oroliga inför denna utveckling. Det finns fortfarande ingen styrning mot leveranssäkerhet eller att effekt ska tillföras då behovet är som störst. Det är den styrning som vi saknar i den förda energipolitiken. Det finns ingenting som genomsyras av att man har tagit till sig de nya insikterna om att det är skillnad på energi och effekt. Avslutningsvis vill jag tacka statsrådet för debatten. Jag vill även fråga om statsrådet och regeringen är helt främmande för att ha ett mål för leveranssäkerheten, som ska vara ett instrument för politiken att styra mot så att vi kan säkerställa och vidmakthålla den goda leveranssäkerhet som vårt kraftsystem har präglats av. 7 Statsrådet (S): Tvärtom fokuserade och den energiuppgörelse som träffades i av fem partier väldigt mycket på både elmängd och effekt, det vill säga att det alltid finns kraft i systemet. Jag blir faktiskt lite förvånad. Min bild av är att han är kunnig på området. Men när han säger att man bara ska fokusera på vilken kapacitet som finns och inte på den elmängd som levereras blir det väldigt mysko. Alla kan ju kolla att vi var nettoimportörer av elektricitet 2010–2011. Det berodde naturligtvis på att vi hade en hel del kapacitet som vi inte levererade. Det gladde förstås ingen att vi hade en kapacitet som vi inte levererade. Det är i allra högsta grad adekvat för såväl hushållen och elkonsumenterna som industrin att det inte bara finns kapacitet utan att den också levereras. Det handlar i detta fall om kärnkraftverk som för tillfället låg nere på grund av olika renoveringar och annat. Det gladde alltså ingen. Jag förstår faktiskt inte kritiken om att jag bara fokuserar på att vi var elimportörer 2010, för det var vi ju. Många av de frågor som tas upp ser vi, och de har varit kända . har vi dock en gemensam politisk färdplan för detta, som fem partier här i tar ansvar för. Bättre än så tror jag inte att det går att göra det här. Sanningen att säga är mycket väl medveten om att hela diskussionen om leveranssäkerhet ibland är kodord för att diskutera om staten ska ta ansvar för att bygga nya kärnkraftverk eller inte. I den uppgörelse vi har tecknat kan privata aktörer investera i nya kärnkraftverk, men de får göra det för egna pengar. De länder som använder skattebetalarnas pengar har nämligen fått erfara att det blir oerhört dyrt. Om det är detta vill göra säger jag: Tack, men nej tack! Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:402 om hästar och spiltor 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag eller regeringen kommer att kompensera ridskolor ekonomiskt för den ökade kostnaden om förslaget om förbud mot spiltor blir verklighet. har även frågat mig hur den sammanlagda ekonomiska kalkylen ser ut för kommuner och om jag avser att underlätta för kommunerna eftersom kommunerna får dras med stora utlägg om lagen träder i kraft. Jag håller helt med om att ridskolorna fyller en mycket viktig funktion i samhället. De bidrar bland annat med grundläggande häst- och ridutbildning. De utgör en viktig plats för möten mellan individer och för rekreation. De möjliggör utövandet av idrott och friskvård och bidrar till en meningsfull fritid för många hästintresserade i vårt land. nämner inte vilket förslag hon syftar på i interpellationen, men jag utgår från att hon menar förslaget om fixering i den lagrådsremiss om en ny djurskyddslag som beslutades . Det förslaget reglerar över huvud taget inte hur djur får stallas upp och handlar alltså inte om huruvida djur ska hållas lösgående eller inte. Bestämmelsen om fixering syftar till att reglera när det ska vara tillåtet att fixera djur eller på andra liknande ingripande sätt förhindra djur från att röra på sig. Däremot för regeringen ett resonemang om lösgående djur i lagrådsremissen. Jag återkommer till det alldeles strax. Först vill jag dock nämna att de flesta hästar redan hålls i lösgående system. En del hästar hålls i lösdriftssystem, men boxar är den vanligaste formen av lösgående system för hästar. Det finns dessutom ett krav på att den som bygger nya stallar för hästar ska bygga så att hästarna hålls lösgående. Detsamma gäller för den som bygger om eller till sitt stall på ett sådant sätt att förprövning av stallet ska ske. Hästarnas miljö är viktig för deras välfärd. Uppbundna system innebär stora begränsningar för djurens möjlighet att röra på sig. Spiltor påverkar till exempel hur hästarna lägger sig ned och reser sig upp. De begränsar även hästarnas möjlighet att överblicka sin omgivning. Möjligheten att få grepp om omgivningen är ett grundläggande och viktigt behov för hästar. Regeringen anser att det finns stora fördelar med att hålla djur lösgående, framför allt när det gäller djurens möjligheter att röra på sig och kunna utföra sina naturliga beteenden. Regeringen har därför som ambition att alla djur ska hållas lösgående. skulle ett direkt och förbud mot att ha djur i uppbundna djurhållningssystem slå väldigt hårt mot till exempel ridskolors och mjölkbönders verksamheter. En alltför snabb utfasning av spiltor kan till exempel komma att tvinga ridskolor att dra ned på eller lägga ned sina verksamheter. Det skulle också, som påpekar, påverka kommunernas utgifter för ridskoleverksamhet. Mot bakgrund av det planerar regeringen att analysera konsekvenserna av ett krav på att alla djur ska hållas lösgående. Denna översyn är tänkt att även inkludera frågan om det finns andra incitament än bestämmelser som kan främja en snabb och effektiv omställning till lösgående system. 9 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är intressant att höra att vi har en samsyn om vikten av ridningen och hästen som hälsofrämjare. Ridskolor och umgänget med hästar är en mötesplats och en brobyggare mellan människor. Detta är också hälsofrämjande. Det är för övrigt viktigt och bra att friskvårdsavdraget även gäller ridning. Djur gör människor friskare. Det finns åtskilliga forskningsstudier som visar det. Låt mig återge något som har sagt: Det är något med utsidan av hästen som är bra för insidan av människan. Det här tycker jag är väldigt fint och verkligen mitt i prick. Det behövs mer hästsport, inte mindre. Det är därför jag har skrivit den här interpellationen, som är ett uttryck för den oro som delar av Ridskolesverige känner inför ett eventuellt beslut om att spiltor ska förbjudas. Självklart vill man se att alla hästar står i boxar och går i lösdrift utifrån sina egna förutsättningar. Men man kan inte bara släppa ut hästar i lösdrift. Man måste till exempel ha många olika sådana hagar, för hästar har olika behov av olika mycket mat. Det skiljer även hur hästar mår tillsammans i flock. Det blir alltså lite för enkelt ibland att bara säga att alla hästar ska gå i lösdrift, för det kräver också stora markarealer. Sådana frågetecken har gjort att jag har skrivit denna interpellation. Låt mig börja med lite fakta om ridsporten. Ridsporten är den mest jämlika sporten i världen. Män och kvinnor tävlar olympiskt på lika villkor, och det är faktiskt den enda sport där man gör det. Att lära sig rida på ridskola är starten för många tävlingsryttare. är det en halv miljon människor som rider, kör häst, håller på med voltige och så vidare. näst största ungdomsidrott efter fotbollen är just ridsporten. Det är också den sporten med störst andel kvinnor. Av dem som rider är kvinnor, och är det förbund som har flest kvinnor som utövare. Svensk ridskola är unik i världen och en plantskola. Det genomförs på landets ridskolor. Siffran är , och det har ökat. Det är framför allt kvinnor i min ålder som vill återuppta sin ridning som har svårt att få plats på ridskola eftersom det är sådan kö.