prot · H60933 · 2018-12-19 00:00:00 — Det handlar om möjligheten att nå drömjobbet, men också om att kunna delta i samhällsdebatten och om att vara med och bygga upp det gemensamma samhället. Nyttan är individens, men nyttan är också hela samhällets. En socialdemokratisk utbildningspolitik öppnar dörrar till utbildningssystemet på alla nivåer och skapar stöd till dem med störst behov. Vi vet att människor är bildningsbara. Men politiken behöver hjälpa till att överbrygga de hinder som finns för att fler ska våga ta det där klivet som kan rusta och stärka för de jobb som finns nu och de jobb som komma skall. För många är ekonomin det stora hindret. har i ett internationellt perspektiv ett generöst studiestöd för vuxna som utbildar sig, och det ska vi fortsätta att ha, fru talman. Men trots att studiestödet är förmånligt finns det personer som avstår från studier för att de inte vågar eller kan använda studiemedelssystemet och inte heller har några andra möjligheter att klara sitt uppehälle . Det gäller i synnerhet äldre studerande som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer. Den tveksamheten beror ofta på en osäkerhet när det gäller den egna studieförmågan. Men den hänger också samman med en social bakgrund där det inte förekommit vare sig studier eller studielån. Detta, fru talman, är anledningen till att den S-ledda regeringen införde studiestartsstödet som kom att gälla från . Det är ett stöd som vänder sig till arbetslösa i åldern 25–som har ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. har 5 000 personer beviljats stödet, och prognosen ligger på det dubbla. Den studerande kan få i bidrag under maximalt 50 veckors heltidsstudier. Vår socialdemokratiska ambition är att så många som möjligt ska uppnå en gymnasieexamen, eftersom det är vad företagen, näringslivet och hela arbetsmarknaden kräver . Men, fru talman, detta rekryterande studiestartsstöd har moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater beslutat att avskaffa. Skälet som anges är att det är färre individer som är föremål för stödet än beräknat. Ja, det stämmer. Men visar tidigare satsningar att det tar tid innan en reform av det här slaget når fullt genomslag. I stället för att avskaffa stödet i sin helhet kunde moderater och kristdemokrater ha föreslagit ett lägre anslag. Men det har de valt att inte göra. Därför undrar jag, fru talman, om det egentliga skälet verkligen är att det är för få sökande. Finns det andra orsaker till att man vill avskaffa studiestartsstödet? Finns det måhända en politisk aversion mot den breda utbildningsansats som vi socialdemokrater förespråkar? Kan vi ana ett ideologiskt motstånd från högerpartierna till att fler ska ges möjlighet studier på alla nivåer? Det är inte första gången som borgerliga partier avskaffar riktade och rekryterande studiestöd. När alliansregeringen tillträdde 2006 avskaffade den det framgångsrika rekryteringsbidraget som den dåvarande socialdemokratiska regeringen införde och som riktades mot lågutbildade individer. Detsamma gäller utbildningskontraktet, som också står med på högerpartiernas svarta lista. Det är ett stöd som riktas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullföljd gymnasieutbildning. De ges här möjligheten att kombinera studier med jobb eller praktik. Skälet till avskaffandet sägs vara att det finns en risk att insatsen fördröjer ungas inträde på arbetsmarknaden. Detta är en helt obegriplig förklaring från samma partier som i regeringsstyre tillät ungdomsarbetslösheten att skena iväg så till den milda grad att vi fick ekonomiskt stöd från EU. Den S-ledda regeringen agerade därför snabbt och beslutade att ingen ung skulle behöva vänta än på ett erbjudande om jobb, praktik eller utbildning. är det målet uppnått, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Ungdomskontraktet är en del av framgången. En viktig del i den svenska modellen är att göra det möjligt för fler att kunna studera vidare, byta karriär och fortbilda sig under hela livet och i hela landet. Det kan handla om drömjobbet som sjuksköterska, om att utveckla sin kompetens eller att stärka sin ställning i arbetslivet. Det förutsätter ett flexibelt och uthålligt studiestöd som kan möta upp olika behov hos olika grupper i olika livssituationer. Att avskaffa studiestartsstödet är därför helt fel väg att gå. Det kommer att utestänga de individer som annars inte skulle studera från möjligheten att få en grundläggande eller gymnasial utbildning. Det slår mot rättvisan, det slår mot jämlikheten och det slår mot hela vårt land. Vår moderna ekonomi, vårt samhälle och vårt näringsliv är under ett allt hårdare tryck och under en allt hårdare internationell konkurrens. Ett avgörande sätt att klara detta är utbildning – på alla nivåer. Detta, fru talman, stärker individen. Det stärker jämlikheten. Det stärker hela vårt samhälle. 96 (SD): är det exakt erhöll det första svenska studielånet. Det var för ett helår som skulle betalas tillbaka inom loppet av . Det är ett belopp som motsvarar omräknat till dagens penningvärde. Beloppet var till lånebaserat och saknade således en bidragsdel. Det var ett ”räntefritt lån för underlättande av studiemöjligheter för begåvade men fattiga lärjungar vid offentliga läroanstalter”. har utvecklats, och 1965 lades grunderna för det system vi har . Det är ett väl utvecklat studiestödssystem – möjligen världens mest generösa – för att möjliggöra studier för människor från alla samhällsklasser oavsett den enskilde individens unika förutsättningar. vill bevara detta generösa system då vi anser att samhället tjänar enormt på en välutbildad befolkning. En utbildning är att likställa med en investering. Det är även rättvist med ett studiestödssystem där alla människor får möjlighet att studera och utveckla sina kunskaper och förmågor. I vissa avseenden vill se ett ännu mer generöst system. Det gäller exempelvis yrken där det råder brist på personal, där vi vill ge ett riktat bidrag i form av ett förhöjt studiebidrag med extra för ett visst antal studieplatser. Studiestartsstödet skapar som det är utformat orättvisor och klyftor mellan grupper. De som inte tillhör den snävt inriktade målgruppen är hänvisade till att ta studielån för att finansiera sina studier till skillnad mot vad som gäller för denna bidragsform, som innebär att den enskilde slipper ta studielån . Stödet innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Andra varianter och lösningar som inte riktar sig till en specifik målgrupp behöver i stället diskuteras och utredas vidare. Som tidigare nämnts är det det första studielånet utbetalades. Små förbättringar och justeringar sker löpande, men om ska fortsätta att vara en världsledande kunskapsnation kommer ytterligare förbättringar att behöva genomföras. Vi behöver till exempel se över fribeloppet som det ser ut . Om den enskilde bedömer att han eller hon kan och vill arbeta vid sidan av sina studier – ska vi då som lagstiftare sätta upp hinder och regler för hur mycket man kan arbeta? Bör vi inte i stället tro på människans förmåga att själv bestämma och sätta sina egna gränser? Är det inte rimligt att vi i ett där vi lever , mår bättre och förväntas arbeta längre också kan studera längre upp i åldrarna? Med dagens system försämras förutsättningarna stegvis för den enskilde redan , och finns det i princip inte några möjligheter till studier kvar alls. Många utbildningar blir allt längre. De motsvarande tolv terminer då man erhåller studiestöd blir allt svårare att få att räcka till, särskilt om man har gjort ett felval och önskar byta inriktning. Att en satsning på studie- och yrkesvägledare i grundskola och gymnasium skulle kunna minska antalet felval är vi övertygade om inom mitt parti. Men den grupp människor som senare i livet önskar ändra inriktning eller bygga vidare på tidigare studier efter att ha praktiserat i yrkeslivet är inte hjälpta av en studie- och yrkesvägledare på samma vis. De är helt beroende av de eller de efter med de nuvarande begränsningarna. Kanske är det förslag som Sacos studentråd bedömer vara ett examenslån ett frö och en första idé till vidare utveckling av studiestödssystemet. Frågan bör i alla fall diskuteras vidare. Vi har en välfärdssektor som står inför stora problem där bristen på exempelvis lärare, poliser, socialsekreterare och andra akademikergrupper beskrivs som akut. föreslog initialt att den som genomgår en polisutbildning ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. finns visserligen inte detta förslag kvar i den gemensamma motionen från och , men jag finner ändå att man är inne på ett intressant spår. Förslagen bör diskuteras och utredas vidare och kanske innefatta även andra yrkeskategorier, exempelvis lärare. Det råder en akut lärarbrist, och så många som upp till 59 000 av alla utbildade lärare arbetar inom andra områden än skolan. Det kanske också skulle kunna innefatta vården, som går alltmer på knäna? Återigen: Förslagen bör diskuteras vidare. Jag och kommer att lägga mycket tid och arbete på att ta fram nya förslag och nya underlag för hur vi kan utveckla studiestödet och möta många av de utmaningar som vi ser och som jag har beskrivit här . Jag ser fram emot konstruktiva samtal med övriga partier i utskottet som önskar föra en dialog för ett som behåller sin plats som kunskapsnation med det mest generösa systemet i världen för att möjliggöra studier som leder till arbete. Jag vill avsluta med att nämna att vi inte har något yrkande, utan jag hänvisar till vårt särskilda yttrande. I detta anförande instämde (SD). 97 (C): Oavsett vem man är, varifrån man kommer eller vilka föräldrar man har ska man ha goda möjligheter att lyckas i . Jobb och utbildning är helt avgörande förutsättningar för det. Jobb är den allra viktigaste nyckeln för att kunna bryta ett utanförskap. Men möjligheten att, oavsett bakgrund, studera och utbilda sig är avgörande för att kunna få ett arbete. Att tillhandahålla en högkvalitativ utbildning som är tillgänglig är ett av politikens viktigaste uppdrag. För den enskilde innebär tillgången till utbildning en möjlighet till både bildning och personlig utveckling. Men det ger också förutsättningar att få ett arbete. För samhället innebär utbildning förutsättningar att stärka produktiviteten i . Men det handlar också om att skapa förutsättningar för att möta den utmaning som finns både i privata företag och i offentlig sektor när det gäller att få rätt kompetens. Därutöver är utbildning viktig och effektiv för omfördelning. Genom att göra utbildning tillgänglig gör man det möjligt för människor att jämna ut sina livschanser. Studiemedlen fyller en otroligt viktig funktion i utbildningssystemet. De ger människor som annars inte skulle ha haft tillgång till utbildning möjlighet att studera. Utan studiemedel kanske de inte hade studerat, trots det faktum att utbildningen hade varit lönsam för den enskilde som en egen investering. Men så är inte fallet . Det finns flera reformer som behövs på området. Jag vill lyfta fram en av de viktigaste, som inte ligger inom detta betänkande. Det handlar om att utbildning alltid måste löna sig. Det måste bli mer lönsamt att utbilda sig i . Detta är ett av de allra största problem vi ser. Det finns undersökningar som visar att fyra av tio högskoleutbildningar inte lönar sig och att är det land där högre utbildning lönar sig sämst. Det är otroligt viktigt att se till att skapa fler incitament för att människor ska utbilda sig. Studiemedlen har också en viktig och avgörande funktion för att människor ska ta steget att vilja utbilda sig. I betänkandet lyfter flera reformer vi vill se på området. Jag vill börja med att säga att vi vill se ett mer flexibelt studiemedelssystem. För att öka genomströmningen så att fler går igenom den högre utbildningen eller vuxenutbildningen behöver systemet vara mer flexibelt. Man behöver kunna premiera de personer som läser sin utbildning i snabbare takt. Men man behöver också skapa förutsättningar för de personer som till följd av antingen sjukdom eller andra svårigheter behöver ha en lägre studietakt. De behöver också få förutsättningar i det svenska utbildningssystemet. Det behöver också bli möjligt att studera högre upp i åldrarna för att klara den omställning som vi behöver och ser på arbetsmarknaden i form av ett längre arbetsliv, nya jobb som skapas och gamla jobb som försvinner. Då behöver möjligheten att kunna omskola sig men också vidareutbilda sig bli bättre. Då behöver studiemedelssystemet förbättras. har konkreta förslag för att skapa förutsättningar för att kunna ta studielån högre upp i åldrarna. Den gräns som gör att studiestödet begränsas efter maximalt och redan efter vill vi förändra. Nuvarande system säger också att det efter är möjligt att få studiestöd. vill höja den gränsen, och vi vill också se till att man ska kunna ha möjlighet att få extra studiemedel för att läsa en kompletterande yrkeshögskoleutbildning eller en masterutbildning på högskola om man så önskar. Det handlar om att skapa förutsättningar för att människor även senare i livet ska kunna omskola sig. Det är helt avgörande för att få det flexibla arbetsliv och bättre studiesystem som vi ser behov av. Det var en besvikelse att den tidigare regeringen under förra mandatperioden ständigt lyfte fram utmaningen med att vi behöver kunna studera i hela landet och hela livet utan att presentera konkreta förslag på hur man ska göra om studiemedelssystemet för att skapa de förutsättningarna för människor som senare i livet vill omskola sig eller vidareutbilda sig. har konkreta förslag för att skapa bättre förutsättningar för det. Det finns också saker som inte står i betänkandet och som inte har ändrat uppfattning om men som vi tycker är otroligt viktiga när det gäller studiemedelssystemet. Jag vill lyfta fram några. Först och främst vill att fribeloppet slopas för lånedelen men också höjs för bidragsdelen så att människor som känner att de har förmågan att studera och arbeta får förutsättningar för det på ett bättre sätt än vad som är möjligt . Det handlar om att ha en tro på individen, och på det här sättet kan man förändra fribeloppet. Vi vill också se incitament avseende skuldavskrivning när det handlar om viss högre utbildning. Vi har konkreta förslag gällande Teach for och möjligheten att skriva av studielånen för dem som deltar där. Vi har också förslag om skuldavskrivning för dem som flyttar ut till glesbygden. Det var med i betänkande som presenterades . Studiemedelssystemet är ett av de mest urbaniserade system som vi har i . Man får bidrag och väldigt förmånliga lån för att flytta till en bra utbildning i de större städerna. Studiestödssystemet och en avskrivning av studiemedel för dem som flyttar till glesbygd vore välkommet för att kunna utjämna och skapa bättre förutsättningar för människor att bo och leva i hela landet. 98 (V): Vi behandlar nu utbildningsutskottets utgiftsområde 15 som avser studiestödssystemet. Lite förenklat, för dem som sitter där hemma och ser debatten, handlar det i princip om det som rör CSN:s olika beståndsdelar. Arbetarklassens kamp för rätten till utbildning är lika lång som dess historia. Det sa två av mitt partis tidigare partiledare, och . Tvärtemot den desinformation som har spridits av högern har bildning och kunskap varit det främsta verktyget för arbetarrörelsen. Arbetarrörelsen har också haft stora framgångar inom utbildningsområdet. De materiella villkoren för skolgången har efter hand förbättrats med fria måltider och fria läromedel i stora delar av utbildningsväsendet. Den sorterande parallellskola som fanns avskaffades. Men framgångarna har tyvärr stannat av, och utbildning är på lika villkor för alla. En av de viktigaste förutsättningarna för att göra kunskap och utbildning tillgängligt för fler är att ha ett bra studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet för studerande. Studiemedel och studiestöd som går att leva på är också en nödvändig förutsättning för att kunna studera på heltid. Det är därmed en förutsättning för att kunna skapa utbildningar av högsta kvalitet och på lika villkor. medverkade till att göra ett tilläggsbidrag för studerande med barn. Vidare vill jag säga att vi inte är nöjda med dagens studiestödssystem. Men låt oss vara ärliga och säga att det är unikt i sitt slag om vi jämför med stora delar av världen. Det är en viktig faktor som lägger grunden till allas rätt till kunskap. Men kanske är det den viktigaste faktorn för de barn och unga som tillhör arbetarklassen och underklassen i vårt samhälle och även för de människor som kanske vill utbilda sig senare i livet. såg till att bidragsdelen i CSN:s studiemedel höjdes. Vi såg till att gymnasieelever med samma låga bidrag fick ett högre bidrag. Det gjorde vi tillsammans med Socialdemokraterna och . Vi fick dessutom igenom en satsning på för körkort som är nödvändigt när människor ska skaffa sig ett arbete. Så blir det när socialdemokratin samarbetar vänsterut. när vi hanterar den servettskiss eller det hafsverk till budget som ytterkantshögern har lagt fram nås vi av beskedet att det införda studiestartsstödet ska avskaffas. Vad är då studiestartsstöd? Studiestartsstöd är, som har sagts tidigare här från talarstolen, ett bidrag som vissa arbetslösa kan få för att läsa in en gymnasieutbildning och öka chanserna till arbete. Det är hemkommunen som i första hand bedömer vilka som tillhör målgruppen, och det är hos kommunen man söker. Hur går detta ihop med högerns så kallade arbetslinje? Hur går detta ihop med en arbetsmarknad som skriker av kompetensbrist och ett utbildningsväsen som gör vad det kan för att skapa flexibla system så att fler som är i arbetslöshet hamnar i arbete som människor ges möjlighet till omskolning för att möta de behov som finns på arbetsmarknaden? Detta handlar bara om en sak. Högern och rasisterna väljer alltid de rikaste framför majoriteten av folket. Låt oss kolla på deras budget. Den innehåller utökade RUT-bidrag till välbärgade hem, sänkta skatter för höginkomsttagare, slopande av sänkningen av fackföreningsavgiften och låga eller obefintliga satsningar på miljö, klimat, jämställdhet, antirasism och jämlikhet. Det är högern. Jag skulle vilja avsluta med att citera en av mina favoritförfattare och skribenter, . Han säger: ”De rika måste ha mer pengar för att vilja arbeta. De fattiga mindre för att vilja arbeta. Det är liberalismen. Det är avskyvärt.” 99 (MP): Vårt samhälle står inför stora utmaningar och förändringar. Med automation kommer mångas arbete att förändras, och arbetslivet förlängs i takt med att vi lever och blir allt friskare. Det här kommer att ställa krav på att fler människor skolar om sig och byter spår längre upp i åldrarna. Studiemedelssystemet måste möjliggöra den omställning och den utbildning som vårt samhälle behöver och som våra medborgare drömmer om. Ålderstaket i studiemedelssystemet behöver höjas. Flera debattörer har varit inne på det . Det är också viktigt med en flexibilitet i systemet så att människor oavsett livssituation kan tillägna sig den utbildning de behöver för att vara delaktiga i samhället och fortsätta arbeta. Behovet hos den som just lämnat gymnasiet skiljer sig väldigt mycket från behovet hos flerbarnsföräldern som mitt i livet behöver byta yrke och skola om sig. Det behöver finnas studiemedelssystem för alla kategorier. Att studiestartsstödet nu skärs ned så kraftigt att det inte kommer att vara möjligt att bevilja nya personer studiestartsstöd är olyckligt. och menar att systemet inte har varit effektivt. Jag undrar vad de menar. Vill de ersätta det med ett annat system? Hur ska det systemet i så fall se ut? När kommer det systemet på plats? De här människorna, som är i arbetslöshet och som saknar den utbildning som krävs på dagens arbetsmarknad, nämligen motsvarande gymnasieexamen, finns kvar även 2019 och 2020. Men det studiemedel som införts just för att de ska kunna få biljetten ut ur arbetslöshet, få den där examen som arbetsgivarna kräver, rycks nu undan. ekonomi är stark. Vi har brist på arbetskraft i väldigt många sektorer. I det läget behöver vi satsa på utbildning, så att de som är arbetslösa kan ta de jobb som är lediga . Jag frågar och igen: Vad är ert alternativ till studiestartsstödet som ni nu avskaffar? I övrigt kommer jag inte att delta i beslutet i kammaren , eftersom den övergångsbudget som hade föredragit i det läge vi nu befinner oss – utan regering – har fallit i kammaren. 100 (M): Många här hade nog velat kunna studera. Många har också fått en högre utbildning och har inte funnit att det fanns några bekymmer med att genomföra det. Men för många andra är det inte på det sättet. Det är viktigt att det finns en form av studiestöd. Det är det vi debatterar inom det här utgiftsområdet. Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag, som bygger på motionen från M och KD, i betänkandet. Studiestöd är en viktig grundbult för hela utbildningspolitiken. Men det är också en viktig, ofta avgörande, del för att kunna motivera att man kan studera och ge ekonomisk möjlighet att studera vidare. Det ska inte finnas ekonomiska hinder för att kunna gå en vidareutbildning. Därför vill vi satsa 25 miljarder i statens budget på just studiestöd. har man kanske gått en högre utbildning som ung, arbetat inom det yrket och ibland stannat kvar på samma arbetsplats i stort sett hela livet, tills man inte längre arbetar. har samhället förändrats. Nya krav och nya utbildningar kommer att krävas. Som många har påpekat tidigare kommer utbildning att krävas under hela ens verksamma arbetsliv. Därför är det viktigt att vi gör om studiestödet så att man kan få studiemedel även i högre åldrar. har också tydliga förslag för att man i högre ålder ska kunna få hjälp med studiestöd. Vi vill också säkerställa att utbyggnaden av regional yrkesvux och yrkeshögskola ska finnas med i studiemedelssystemet. Det är viktiga utbildningsformer, som min kollega och även från KD har påpekat tidigare. Det är viktiga utbildningar som i stor utsträckning leder till jobb efter utbildningen. Vi har diskuterat studiestartsstöd och utbildningskontrakt. Vi var med på det från början då vi såg att det skulle kunna vara en möjlighet. Man hade en plan på att 20 000 skulle delta. Första året var det 2 600 och andra året 3 000 som deltog. Det är av det som var tänkt. Man har försökt att göra reklam för detta på många sätt. Jag har läst många olika artiklar där man försöker locka personer att vilja ha studiestartsstödet. Man har också försökt förenkla de snåriga reglerna men ändå inte nått fram. Därför tycker vi inte att det är ett stöd som fungerar. Om vi har ett stöd som inte ger den utdelning som det är tänkt, som inte är effektivt och inte ger möjlighet till arbete ska det systemet inte heller vara kvar. Det är att ta ansvar. Jag kan lugna som vill att vi ska minska anslaget. Det är just det vi tänker göra. tänker vi halvera anslaget. I stället har vi andra satsningar, som man till exempel kan se under arbetsmarknadsutskottets utgiftsområde 14. Där talar vi om lärlingsutbildningar, lära‑på‑jobbet och andra utbildningar. Det finns många olika förslag på vad man kan göra i stället. Ett stöd som inte fungerar ska inte vara kvar. Ofta behövs individanpassning, inte bara generella satsningar. Vi gör flera olika satsningar som jag vill sammanfatta här:  Vi ökar anslagen till studiemedel för yrkesutbildning med 100 miljoner och för yrkeshögskoleutbildningar med 160 miljoner.  Vi vill öka anslaget till studiemedel för platser på lärar- och förskollärarutbildningarna med 29 miljoner.  Vi vill öka anslaget till utbyggnad av platser på högskolan generellt med 88 miljoner.  Vi vill att anslaget till CSN ökas med 14 miljoner. Det är en satsning till då studiestartsstödet avvecklas helt 2021. Vi vill också ha en utökad lagstiftning för att införa betald polisutbildning. Det räcker inte att öka antalet platser på polisutbildningen. Vi måste också se till att man kan få en betald polisutbildning.