prot · H50972 · 2018-02-14 00:00:00 — De ideologiska skillnaderna mellan och de borgerliga partierna, som vi berörde här tidigare, är tydliga inom många politikområden, men kanske är de som allra tydligast inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Alliansen har en grundsyn som bygger på frihet, öppenhet, marknadsekonomi, frihandel, samarbete och ett ansvar för att tillsammans med andra åstadkomma en trygg och säker värld där grundläggande fri- och rättigheter kan respekteras. , däremot, har slutenheten som bärande affärsidé och vill att ska lämna EU och säger nej till ett svenskt Natomedlemskap, till exempel. Vi har ett nytt säkerhetspolitiskt normalläge i där konfrontationslinjen mellan och Nato har förskjutits till . Nato är det grundfundament på vilket den europeiska säkerhetsstrukturen vilar och som ytterst också har förmågan att säkra de europeiska ländernas territoriella integritet. Detta samarbete säger ni nej till. I partimotion står det tydligt att ska stå utanför Nato. Och på vilket sätt tänker ni er att säkerhet ska kunna garanteras utan ett Natomedlemskap? 46 (SD) replik: kan bara försvara sig självt. Vi kan inte förlita oss på stora militära allianser som ska komma till vår undsättning om det uppstår en konflikt. Dessutom har länge fungerat som en kraft med förtroende för att vi är neutrala och kan agera diplomatiskt med olika länder i konflikt. Och det finns egentligen inget direkt hot mot som gör att vi behöver ingå i den här alliansen. Det finns tydliga skiljelinjer mellan och , absolut. Sedan kan vi hoppas att även på det utrikespolitiska området kopierar vår politik, för det är ju populärt . Där vet vi trots allt att vi har en politik som främjar ökad handel och som är positiv till frihandel och goda relationer med all världens olika stater. Detta är någonting som man inte behöver EU eller någon annan överstatlig union för. 47 (M) replik: Det är lätt för att stå här och påstå att man inte behöver EU och Nato, som man väljer att inte tala om hur det skulle fungera i stället. Vi vet hur det såg ut innan EU fanns. Vi vet också hur världen skulle se ut om vi inte hade ett fungerande försvarssamarbete. Detta är naturligtvis helt avgörande. Vi tycker att vi behöver bygga upp vår egen försvarsförmåga i – det behöver vi göra i vilket fall – men vi ska också samarbeta med andra. Här säger nej. Jag skulle säga att det finns två problem för när det gäller Nato. För det första har ni fel i sak. För det andra har ni också era sympatisörer emot er. Det har vi kunnat se i olika mätningar. Problemet är väl den hårda kärnan i er ideologi som säger att slutenhet är bättre än öppenhet, att ni hellre vill arbeta ensamma än tillsammans med andra. Ni drömmer er gärna tillbaka till tider som kanske har aldrig har funnits men då ni tror att vi i kunde klara oss själva. Varför är det viktigare för att stå utanför välfungerande samarbeten än att garantera säkerhet? 48 (SD) replik: Nej, Nato är inget välfungerande försvarssamarbete – det har vi diskuterat tidigare. Vi ser det väldigt tydligt i , där två Natoländer direkt eller indirekt slåss mot varandra. Det är inget välfungerande försvarssamarbete. Och vi kan trots allt försöka rusta det svenska försvaret. Det har vi sverigedemokrater sagt ända sedan vi kom in i och under den moderatledda alliansregering som monterade ned försvaret och gjorde det mer eller mindre obefintligt. Även då sa vi att vi var tvungna att rusta upp försvaret. Det är en linje som vi har stått för . Om vi inleder ett nära försvarssamarbete med kommer vi att stå oss starka i vår region. Men det förutsätter att vidhåller vad man nu hävdar, att man vill satsa mer på försvaret. 49 (C) replik: Jag lyssnade på rundtur i och om övergrepp mot olika människor. Men jag hörde inte hur han landade i och om det besök som gjorde där. Vi har alla sett bilder där sitter under al-Asads porträtt och hur han utnyttjats i den syriska regimens propaganda. En rubrik löd: Svenska parlamentariker beklagar att deras regering är neutral i konflikten i . Det var ett uttalande som gällde diktatorn al-Asad. Ser inte något problem i att stötta al-Asad? Om det är någon som har drivit människor på flykt och som använt kemvapen mot sin egen befolkning är det nämligen al-Asad, under vars porträtt ni gärna satt. Det är märkligt att inte detta kom upp under den rundtur som gjorde, herr talman. 50 (SD) replik: Jag tycker att det är lite patetiskt att försöker kleta ned oss med en massa märkliga påståenden. Ja, vi besökte , vilket välkomnades av alla de humanitära organisationer vi besökte eftersom nästan inga västerländska politiker eller journalister åker dit. Det är ett fåtal som åker dit, men man ser inte vad som sker i detta land. Det finns omfattande problem i landet till följd av det förtryck som människor i länge har fått utstå, bland annat på grund av dagens regim men också på grund av alla extremistgrupper som finns i landet. Det är tydligt att inte förstår sig på hur det är att åka till ett sådant land – med tanke på att det sitter porträtt lite här och var och att man inte kan lita på den regimpropaganda som nu fritt citerar. 51 (C) replik: Vi har i sett hur olika företrädare har rest till och suttit under porträtt precis som gjorde. Flera i har gjort den resan, och de har alla avgått. De visste att de blev en del av propagandamaskineriet, och det måste också ha vetat. Ni gav al-Asad en möjlighet att peka finger mot och markera stödet för regimen. Ni skulle inte ha kunnat göra resan och besöka dem ni besökte utan stöd av al-Asad och indirekt av och . Ni gjorde detsamma som de som reste för för att se al-Asads verklighet i . 52 (SD) replik: replik vittnar tydligt om okunskap och om att hon inte har någon förståelse för hur många politiker från och andra parlament runt om i världen som besöker diverse länder, exempelvis . Det har varit Europaparlamentariker i också, men ignorerar det. Man måste göra vissa besök för att kunna sätta sig in i den verklighet som människor lever i i fruktansvärda konfliktområden som . Man måste göra den typen av besök, . Jag förstår att inte vill göra det, för det stämmer inte alltid överens med hennes verklighetsuppfattning. Det är jätteproblematiskt. Men att ignorera det ständiga ropet på hjälp från både hjälporganisationer och civila i krigsdrabbade länder är problematiskt. 53 (L) replik: Jag instämmer i inlägg. Att agera skyltdocka åt en diktatur- och militärregim som har hundratusentals liv på sitt samvete, både genom den gamle diktatorn och genom det vidriga krig vi nu har sett , är vämjeligt. Vårt sällskap illustrerar ibland också vår ideologi. Utrikesministern citerade i sitt anförande, och jag känner mig nödgad att göra detsamma. skrev en gång: ”Nationalsocialismen och bolsjevismen – det är ungefär som två skräcködlor i kamp med varandra.” Kanske är det inte en slump att de två politiska partier och ideologier i denna kammare som kommer från rörelser som slet sönder också är de partier som vill lämna Europeiska unionen. är ett av dessa. Att ska gå ur EU har varit och är en av era viktigaste profilfrågor i politiken. Men jag noterade att i sitt anförande inte lyfte upp denna fråga över huvud taget. Jag tycker att det viktigt för svenska folket, då vi har riksdagsval och val till , att få klarhet i hur ni driver denna fråga framöver. 54 (SD) replik: Jag tror inte att någon i inte känner till vår uppfattning i EU-frågan. Vi är emot ett svenskt EU-medlemskap, och får vi möjligheten kommer vi att verka för att lämnar unionen. Det är viktigt med internationella samarbeten, inte minst med våra grannländer och inom . Men det ska vara samarbeten, och EU är på intet sätt ett samarbete utan en överstatlig union där medlemsländerna frekvent körs över av Brysselmakten. Dessutom är det inte folkvalda som stiftar lagarna i EU. Det är ett problem. Liberalerna är det mest EU-positiva och i riksdag och i den svenska gruppen i . Men det är inte på något sätt liberalt eftersom man faktiskt inte står för den demokrati som vi andra ser som självklar. EU är överstatligt, och det kan aldrig gå med på. Jag hörde en massa trams om att vi skulle vara sprungna ur nationalsocialismen. Det är helt enkelt inte sant; det är rent trams. 55 (L) replik: Vi behöver inte gå tillbaka så ruskigt många decennier för att se vilka det var som grundade som parti. Jag fyller , och de sverigedemokrater som jag såg på gator och torg under min uppväxt hade ofta kopplingar långt ut på den högerextrema kanten. Att ungefär hälften av dem som satt med i partiets styrelse hade kopplingar till olika nazistorgan är ingen hemlighet och något som jag tror att hela svenska folket känner till. Det stämmer att , som är ett väldigt EU-negativt och EU-fientligt parti, är en total kontrast till Liberalerna, som är det parti som också i denna kammare alltid tydligt säger att om vi ska kunna lösa problem på europeisk nivå måste vi ge EU mer makt och mer muskler. Därför gläder det mig att se att stödet för det svenska EU-medlemskapet aldrig har varit starkare hos svenska folket än . EU är något som alla anständiga demokrater ska slåss för. 56 (SD) replik: Vi är väldigt positiva till samarbeten i form av frihandel och diplomatiska relationer till olika länder. Vi har alltid varit positiva till det. Men EU är inget samarbete. EU är överstatligt. EU inskränker enskilda länders självklara rätt till självbestämmande. Här går en tydlig skiljelinje mellan våra partier, . Det är dock en självklarhet att vi ska ha samarbete med olika länder. Vad gäller vårt partis historia är det solklart. Läser man det första principprogrammet ser man de samlade uppfattningarna om vad våra medlemmar tyckte, och det skiljer sig inte jättemycket från dagens partiprogram. Det finns vissa skiljelinjer, men de är inte många. Att hävda att vi har varit nationalsocialister är trams. 57 (MP): Vi lever i en nyauktoritär tid där så kallade starka män styr och ställer alltmer egenmäktigt. Xi , president, har samlat mer makt i sin hand än någon kinesisk ledare sedan , och en iskall vind från det förflutna blåser genom det kinesiska samhället. Den kidnappade svenske medborgaren och bokförläggaren framträder i kinesisk tv och gör ångerfulla uttalanden som för tankarna till kulturrevolutionens skådeprocesser. Den kinesiska ledningen hyllar numera och låter upprätta runtom i världen. Men man har uppenbarligen missat vad den gamle filosofen skrev om att röva bort folk och hur starkt han betonade att lagar och inte ledarnas godtycke bör styra en stat. aggression mot och illegala annektering av måste fortsatt kraftfullt fördömas. I kommer att återväljas som president, och sannolikt får vi nu med en politik präglad av repression inåt och aggression utåt. Vi får hoppas att detta blir det sista ryska presidentval där utgången är given på förhand och att vi får se en omvandling mot ett öppnare och friare samhälle, när den första ledargeneration som inte formats av Sovjetsystemet tar över. I väntan på en sådan islossning är det naturligtvis viktigt att upprätthålla kontaktytor mot det ryska samhället i form av både folk-till-folk-kontakter och myndighetssamarbeten kring sådant som kärnsäkerhet och miljöfrågor i den känsliga Arktisregionen. Östersjöstaternas råd och är två centrala arenor, och innehar ordförandeskapet i bägge. Men också i länder som och , med demokratiskt valda ledare, pågår en utveckling som ger anledning till djup oro. Och har en president som ogillar att myndigheter och ministerier ens använder ordet klimatförändringar och som inför hotar ett annat land med angreppskrig – ett flagrant brott mot portalparagraf. I ser vi hur en demokratiskt vald president använder sitt mandat till att steg för steg avskaffa demokratin. I en gryningsräd arresterades språkrören för det lilla gröna partiet, Eylem Tuncaelli och Naci Sönmez, och de sällar sig därmed till de tusentals oppositionspolitiker som sitter i landets fängelsehålor, ofta utan att ens veta vad de anklagas för. arresterades också styrelsen för det turkiska läkarförbundet efter att ha protesterat mot Erdoğanregimens folkrättsvidriga angreppskrig mot staden i norra , vars egentliga syfte av allt att döma är att kväsa utvecklingen mot ökat kurdiskt självstyre i området. Omvärlden måste kraftfullt fördöma denna turkiska statsterrorism och börja förbereda kännbara sanktioner. Vi får emellertid inte låta oss förlamas av uppgivenhet och börja tro att utvecklingen bort från demokrati skulle vara omöjlig att stoppa. Vår tids nätburna kommunikationsmöjligheter öppnar upp helt nya arenor för det demokratiska samtalet, med låga trösklar för deltagande. Dessa ökade möjligheter till kommunikation gäller inte bara inom länder utan även mellan länder, med allt vad det rymmer av nya möjligheter för folk-till-folk-kontakter. Inte minst i tider av ökade spänningar och demokratiskymning är det extra angeläget med sådant som vänortsutbyten, kommunala partnerskap, skolutbyten, erfarenhetsutbyten mellan yrkesgrupper etcetera. Vidare rymmer den allt snabbare övergången från fossilberoende storskaliga energisystem till system uppbyggda kring decentraliserad förnybar energi som sol och vind en betydande demokratisk potential, där det petroleumindustriella komplexets makt över politiken i många länder kan komma att brytas. var en minnesvärd dag i kampen mot de yttersta vapnen, kärnvapnen, då tillsammans med 121 andra stater i röstade ja till en konvention om totalt kärnvapenförbud. Alliansfria stater som och gjorde sammaledes, däremot inte ett enda Natoland. Att , och ytterligare ett antal Natoländer, nu utövar påtryckningar mot regeringen att inte skriva under åskådliggör med stor tydlighet hur ett Natomedlemskap skulle vingklippa vår pådrivande roll i kampen mot kärnvapnen. Och detta i när flera kärnvapenländer håller på att uppgradera sina arsenaler med så kallade små smarta bomber, som hotar att sänka tröskeln för att de också kommer att användas. Det är beklagligt, för att inte säga ofattbart, att samtliga borgerliga partier motsätter sig att ratificerar denna centrala nedrustningskonvention. Den globala uppvärmningen utgör, jämte kärnvapenhotet, detta sekels ödesfråga, och utan en snabb inbromsning av utsläppen av växthusgaser kommer till slut alla andra utmaningar mänskligheten står inför att bli omöjliga att lösa. Klimatförändringarna hotar att bli starkt konfliktdrivande, och redan ser vi hur regioner drabbade av ihållande svår torka – såsom , och Sahelområdet – också tillhör världens mest konfliktdrabbade regioner. har i lyft fram kopplingen mellan säkerhet och klimatförändringar och i en uppmärksammad resolution om fått gehör för detta synsätt. Biståndspolitiken har jag avsiktligt utelämnat från mitt anförande då min kollega senare i denna debatt kommer att fokusera på detta viktiga politikområde. I övrigt instämmer jag i det som utrikesministern framfört i den utrikespolitiska deklarationen. 58 (M) replik: Tack, , för anförandet! Jag är lite nyfiken på vilken linje har inom utrikes- och säkerhetspolitiken. ingår ju i en regering som driver igenom en rad saker, till exempel värdlandsavtalet med , den stora – också tillsammans med Nato – och nya frihandelsavtal som CETA. Detta är exempel på saker som jag tycker är väldigt bra och där är helt överens med regeringen. noterar jag att just , mer som regel än som undantag, tenderar att ha en helt annan uppfattning än den regering som hans parti ingår i, till exempel i samtliga de tre fall som jag nämnde. Visst kan ledamöter i enskilda frågor ha en annan uppfattning än sitt parti eller det som är regeringslinjen, men är ju inte bara en enskild ledamot utan faktiskt sitt partis talesperson i dessa frågor, vilket gör att det kan vara värdefullt att tydliggöra detta. Vad är linje när det gäller samarbete med Nato? Är det regeringens linje, är det den åsikt som har gett uttryck för eller är det något helt annat? Och vad är linje när det gäller frihandelsavtal som CETA? Är det regeringens linje, är det den åsikt som har gett uttryck för eller är det något helt annat? 59 (MP) replik: Tack för intressanta frågor! är jag ju inte statsminister och heller inte utrikesminister, utan jag är talesperson för . Det är klart att jag för fram våra åsikter. Vi har en koalitionsregering, och där kompromissar man som man har gjort i alla koalitionsregeringar i hela världen ända sedan den parlamentariska historiens inbrott. Denna kompromiss är regeringens linje. Det var precis så de fyra partierna i alliansregeringen agerade, om jag inte helt har missförstått saker och ting. Ni satt och förhandlade, och ibland fick vissa partier kompromissa ganska ordentligt. Så är demokratins spelregler; ett litet parti får kompromissa mer. Jag ser egentligen inte problematiken. Det är klart att det kan vara smärtsamt att kompromissa. Så är det, men har vi en parlamentarisk demokrati där vissa grundprinciper råder. Då är det de som gäller, och de gäller naturligtvis också för mig som utrikespolitisk talesperson för . 60 (M) replik: Tack, , för svaret! Jag är dock osäker på om vi blev så mycket klokare av det. Det är klart att man måste kompromissa. Det är en viktig del av politiken och en del av det som vi gör här. är de exempel som jag tog upp inga små frågor, utan de är avgörande, skulle jag säga, på detta område. Den ena handlar om säkerhetspolitiskt samarbete och försvarssamarbete, när det gäller Nato, och den andra handlar om synen på frihandel, som är ett viktigt fundament. Man blir lite konfunderad när har en talesperson som aktivt har drivit en helt annan linje i alla dessa frågor. Ska jag tolka som att helt står bakom det som regeringen gör , eller tänker tillåta sig att ha en helt annan åsikt när det gäller Natosamarbete eller frihandel, till exempel? 61 (MP) replik: Tack för frågorna! Jag är ju ingen algoritm, utan jag är en levande människa av kött och blod. Som bekant var jag inte utrikespolitisk talesperson , och det är klart att jag då lämnade in en del enskilda motioner, som var mina personliga åsikter i en del fall. Så är, återigen, de parlamentariska spelreglerna. står jag här och har kommit tillbaka som utrikespolitisk talesperson, tillika för ett regeringsparti, och har att försvara regeringens linje. Jag tycker egentligen inte att det är så komplicerat som det ibland görs. Men det är klart att jag hoppas att vi blir ett större parti, och då kommer sådant som Natomotstånd att ha en större chans att stärkas. Så är det. 62 (C) replik: Det är bara att hälsa välkommen tillbaka till utrikesutskottet och debatterna. Det är klart att vi blir lite nyfikna – vi som har suttit i utskottet och börjat behandla en del ärenden. , , ska vi justera bland annat motioner från som handlar om värdlandsavtalet, inte bara utan också för det förra riksdagsåret. Den motion som kom 2017/18 är väldigt tydlig. Där yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säga upp värdlandsavtalet med och tillkännage det för regeringen. Jag utgår från att tydligt kommer att gå emot den motion som han själv har skrivit under. Jag utgår också från att tydligt kommer att ställa upp när vi sedan nu i vår kommer att behandla med om frihandel. Båda de frågorna har haft en historik i som skapat en hel del frågetecken om var ni egentligen står. Jag efterfrågar tydlighet. Säger du nej till dina motioner, ? 63 (MP) replik: Vad trevligt att ni är nyfikna på mig! Motionen som refererar till skrev jag när jag inte var utrikespolitisk talesperson. Det är vanligt att man skriver enskilda motioner. Med risk för att framstå som en torrboll kommer jag upprepa att jag nu är utrikespolitisk talesperson för som är ett regeringsparti, och då står man upp för regeringslinjen. Det är den som är framförhandlad. Sedan är det klart att det är riktigt som säger. Det finns en grön kritik mot delar av frihandelsavtalen och deras uppbyggnad, och är ett sådant. I har gröna gruppen varit kritisk. Man tycker att det ger för stor makt åt storföretagen och att demokratin naggas i kanten. Det är en oro som jag känner. Men det innebär inte att jag kan stå här och rubba på de parlamentariska principerna. De propositioner som regeringen lägger fram har jag att stå bakom som talesperson, så är det. Vi står bakom handel som ett fredsinstrument, absolut. Däremot kan man designa frihandelsavtal på olika sätt. Det är inte några evighetsavtal. Det är klart att man måste kunna föra en debatt. Är avtalen optimala med hänsyn till konsumenter, miljö och så vidare? Det kan inte vara något debattförbud om det. Men som talesperson har man att stå bakom de propositioner som regeringen lägger fram, så är det. 64 (C) replik: Jag ser inte bara en brasklapp, utan jag ser många. Det är en hel bok av brasklappar. Jag ser fram emot att höra den entusiasm som kommer att anföra från talarstolen när han står upp för att avslå sin egen motion om värdlandsavtalet. Det blir en spännande diskussion här i vår. 65 (MP) replik: Jag tackar för detta varma välkomnande tillbaka till utrikesutskottet och ser också fram emot fler spännande diskussioner. 66 (V) replik: befinner sig över 65 miljoner människor på flykt runt om i världen. FN uppskattar att över 128 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd, vilket är den högsta siffran . Behovet av bistånd överstiger givarländernas utbetalningar med råge. Världens åtta rikaste personer äger lika mycket som den fattigaste halvan av jordens befolkning, och skillnaden fortsätter att öka. För varje biståndskrona som går från den rika världen till den fattiga går i motsatt riktning i form av skatte- och kapitalflykt. Vi vet att regeringen ser allvarligt på detta. Men kan göra mycket mer. Det är av dem som befinner sig på flykt som finns i fattiga länder. gör den rika delen av världen allt för att hålla flyktingar borta. Bland annat sluter EU avtal med fattiga länder för att hålla människor utanför unionens gränser. När nöden är som störst väljer världens rikaste kontinent att ducka för sitt ansvar för människor på flykt. har EU arbetat intensivt med att sluta pakter med en rad länder i och för att hindra flyktingar från att komma till . Pakterna, som innehåller löften om bistånd och handelsavtal, är i utbyte mot att migrationen kontrolleras. EU har också utbetalat en förvaltningsfond på som ska finansiera insatser för att stoppa migrationen från . Vad avser att göra i regeringen för att stoppa denna utveckling? 67 (MP) replik: Det var många stora frågor. Jag delar mycket av det som sa inledningsvis om den enorma ekonomiska maktkoncentrationen och vad det får för följder på alla möjliga plan. Det mördas fler miljökämpar runt om i utvecklingsländerna än . Vi har på det migrationspolitiska området saker som är djupt inhumana. är det inte så att det är vi gröna som styr i någon majoritetsposition vare sig i flertalet nationella parlament eller i . Vi har tyvärr en ganska liten påverkansmöjlighet. Men vi vill med andra humanitära krafter ändra den situation som så målande beskriver. Det är förfärande. Det är bara att hoppas på att de bruna vindar som har blåst så länge över vänder och att vi kan få genomslag för en helt annan politik. Då kommer vi också att kunna åtgärda en del av det som tar upp här. 68 (V) replik: Tack, , för svaret! Jag kan ändå känna att det behövs mer. Vi kan gå tillbaka till , 2017. Då utökade EU stödet till Libyens kustbevakning med . Det är pengar som förmedlas från en av . Detta görs trots situationen i och vetskapen om de övergrepp som begås av just samma kustbevakning. Amnesty, Human Rights Watch och FN har tillbaka rapporterat om kränkningar och grova övergrepp som begås av miliser i . Det är uppenbart att mänskliga rättigheter väger lätt mot ambitionen att stoppa flyktingar från att komma till . Att kvinnorna är de som är mest utsatta har vi kunnat läsa i rapporter om sexuella övergrepp. Kvinnor som flyr den vägen tar p-piller för att åtminstone kunna skydda sig mot graviditeter när de blir våldtagna. Är stödet till med syfte att hålla gränserna enligt en feministisk utrikespolitik? 69 (MP) replik: Tack igen, , för att du tar upp de här frågorna!