prot · H50992 · 2018-03-27 00:00:00 — Vissa vill förklara detta med att dagens unga samlar ihop pengar, reser jorden runt och helt enkelt inte har lust att bli vuxna på riktigt. Det är något jag inte skulle säga skiljer sig från hur det var tidigare; det har alltid funnits en lust hos unga människor att se sig omkring, och det är något som också är utvecklande. Jag tror inte att det är en förklaring. En förklaring är däremot att vi studerar längre. Det är naturligtvis bra, men det finns också saker som inte är positiva med detta. Det gäller de delar som inte är frivilliga. Arbetsmarknaden har förändrats, och det är betydligt svårare för den som inte har högskoleutbildning att klara sig på arbetsmarknaden jämfört med för ett antal decennier sedan. Även om vi nu har en lägre ungdomsarbetslöshet än vi haft – vi har inte haft en så låg ungdomsarbetslöshet – ser det väldigt annorlunda ut jämfört med tidigare. Bostadsmarknaden är också annorlunda , och den är ett stort bekymmer också relaterat till det här betänkandet. Det är inte alls samma situation. Det är inte lika enkelt – om det någonsin har varit enkelt – att få tag på en bostad som det var för ett antal decennier sedan. Unga som vill flytta har svårt att få tag på en lägenhet, och på många håll är alternativet att köpa en bostadsrätt. Det kan vara väldigt dyrt, och många har naturligtvis inte möjlighet till det. Det byggs lägenheter snabbt, och det har också ökat mycket . Regeringen har riktat in sig på stöd för att bygga mindre lägenheter med hyror som även unga har råd med, och det har bedrivits en aktiv bostadspolitik. Men det kommer att behöva genomföras fler reformer under kommande mandatperiod. Det behövs en bostadsreform inte minst för att vi ska få en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. I har vi ganska mycket boyta per invånare, men den är ojämnt fördelad – en del bor stort medan andra bor trångt. En del bor dessutom väldigt trångt, vilket ställer till det inte minst för barn som behöver göra läxor och annat. En reform för ökad rörlighet skulle kunna innefatta ett sänkt ränteavdrag. I kombination med att man sänker flyttskatter skulle det kunna ge effekter. Alla partier i kammaren, utom de som brukar kalla sig ansvarsfulla, har ställt sig bakom detta. Det är faktiskt bara Socialdemokraterna och som ännu inte har sagt sig vilja göra någonting åt ränteavdraget. Jag tycker att det vore bra om vi kunde få en total enighet om detta i riksdag så att vi kunde få till en ökad rörlighet, för det skulle alla vara betjänta av – inte minst unga, som behöver komma ut på bostadsmarknaden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 29 (KD) replik: Tack så mycket för ett intressant tal, ! Jag skulle vilja beröra en av de punkter du tog upp, och det är bolagsskatten och den förändring som är föreslagen från regeringen. Beskattning av företag, kapital och fastighet I förslaget ligger det, precis som sa, även en ränteavdragsbegränsning för företagen. Eftersom tillhör , med ansvar för bostadsbyggandet i , skulle jag vilja ställa lite frågor kring det. De företag som lånar mycket pengar är nämligen företagen som bygger bostäder. En ränteavdragsbegränsning på det sätt som föreslås kommer att slå direkt mot bostadsbyggandet. Det är inte bara de bostäder som finns som kommer att bli dyrare att hantera, utan även finansieringen av nya bostäder kommer att se annorlunda ut. Jag har inte kunnat få svar någonstans ifrån på frågan om man räknar med att bostadsbyggandet i kommer att minska eller inte på grund av den här förändringen. Jag tror att det är ett ganska rimligt antagande att antalet bostäder faktiskt minskar när det blir dyrare att finansiera dem. Det vi kristdemokrater skulle vilja ha jämte den här förändringen är att man ser ett incitament för att på ett eller annat sätt hålla uppe bostadsbyggandet. Vi inser att man inte kan göra så mycket mer än det man gör i det förslag som ligger, men man tar heller inte höjd på något annat sätt för att bostadsbyggandet i faktiskt hålls uppe. sa att det byggdes ganska många bostäder , vilket är glädjande, men vi ser ju också tendenser på att antalet bostäder som byggs minskar drastiskt 2018. Med detta förslag tror jag inte att 2019 kommer att se bättre ut. Min fråga till är alltså hur han ser på det förslag som ligger och om det kommer några andra förslag som innebär att vi kan boosta bostadsbyggandet. 30 (MP) replik: Jag är glad att kommer upp i debatten och ställer den här frågan. Som jag sa i mitt anförande har det lagts fram ett förslag där nyproduktion av bostäder är undantagna från detta. kan alltså vara helt lugn med att det i den delen inte kommer att få några effekter på hur många bostäder som byggs vare sig 2018, 2019 eller något annat år framöver. Det är nämligen undantaget, vilket var en väldigt viktig del för att regeringen skulle lägga fram förslaget. I stället innehåller förslaget, som jag var inne på i anförandet, att vi sänker bolagsskatten. Det gör vi för närmare en halv miljon företag. De som får betala för det är kapitalintensiva företag, som kommer att få försämringar genom att ränteavdragsbegränsningen görs, men det kommer inte att gälla nyproduktion av bostäder. Det var en viktig del, inte minst för i regeringen, när vi lade fram förslaget. 31 (KD) replik: Det förslag som ligger innebär att man på ett eller annat sätt ska tidigarelägga avskrivningarna, så att man på det sättet kan hantera en ökad kostnad när ränteavdragsbegränsningen införs. Jag tror inte att det är tillräckligt för att hålla uppe bostadsbyggandet, så jag tror fortfarande att regeringen måste ta med sig och fundera på frågan hur vi kan öka bostadsbyggandet . När vi ser att det minskar måste man fundera på hur man kan hantera det . Jag önskar alltså bara att tar med sig detta och tar med sig den diskussion som finns. Jag tror nämligen inte att det här försvinner, utan vi måste hantera det på ett eller annat sätt. 32 (MP) replik: Jag tror att alla här inne i kammaren är väldigt glada över att vi har sett en så pass stor ökning av antalet nyproducerade bostäder när har innehaft bostadsministerposten. Jag kan beklaga att det inte blev någon större reform och att bland annat valde att hoppa av när det fördes bostadspolitiska samtal. Hade vi kunnat få en reform tror jag att vi hade kunnat se att vi kommit längre inte minst när det gäller rörligheten. Nyproduktionen är en viktig del, men hur vi använder det befintliga beståndet är en kanske ännu viktigare del – eftersom de flesta bostäder är sådana vi redan har. De som tillkommer är på marginalen. De är viktiga, men de vi redan har är faktiskt ännu viktigare. Beskattning av företag, kapital och fastighet Det är synd att och andra partier inte orkade med att fortsätta detta. Då hade vi kunnat genomföra reformen med ränteavdraget och flyttskatterna och möjligen få till en större rörlighet, vilket hade minskat det problem vi ser i storstadsområdena men även runt om i landet. Förhoppningsvis vill konstruktiva partier vara med och göra något åt det här efter valet. kommer i alla fall att vilja det – vi tar bostadsfrågan på allvar, och vi kommer att vilja genomföra reformer även framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:SkU12 33 PER ÅSLING (C): Dagens betänkande rymmer många varierande frågor som många människor möter i sin vardag. Hur vi som beslutsfattare hanterar skatteförfarandet påverkar i stort sett alla, både privatpersoner och företag. En av de viktigaste förändringarna när det gäller området skatteförfarande är övergången mellan analog och digital ekonomi. Betänk mängden blanketter med de korrigeringar och det krångel som kunde följa tidigare. , när mycket sköts elektroniskt, kan risken för fel allteftersom minimeras. såg vi ett glädjande bevis på detta när 707 743 personer deklarerade som det var möjligt, , vilket är nytt rekord. Nästan 150 000 fler personer än valde att deklarera på detta sätt. Steg för steg har det blivit färre blanketter och på vissa områden mindre tid som går åt till att administrera. Vi måste värna och stärka denna positiva trend. Det gäller främst på individnivå. För företagen kan vi tyvärr se att regelkrånglet fortsätter att öka. Det är dessutom så att utmärker sig negativt. , som har tittat över administrationen i och andra länder, konstaterar att det för vår del tar för ett företag att hantera bolags-, arbetskrafts- och konsumtionsskatter. Detta kan jämföras med , där det enligt samma studie tar , och med , där det tar . Det är märkligt att svenska företag ska behöva lägga mer tid på skatteadministration än vad ett norskt företag behöver göra. Det indikerar att vi är på fel väg. Det borde inte finnas politiska motsättningar på detta område. Vi borde kunna enas om att företagare ska vara företagare, inte administratörer och blankettifyllare. Dit verkar det dock tyvärr vara långt att gå. Jag vill också ta upp företrädaransvaret. Vi har från Alliansens sida lagt fram en motion. Reglerna för det personliga betalningsansvaret för företrädare för aktiebolag har visat sig leda till att styrelseledamöter kan åläggas ett personligt betalningsansvar på ett sätt som inte framstår som proportionerligt. Här i har frågan varit uppe . gav regeringen i uppdrag att se över företrädaransvaret och bestämmelserna, som tycks ha blivit för hårda och därmed ändrats på ett sätt som gör att rättssäkerheten och förutsägbarheten inte uppfylls. Statskontoret har fått ett uppdrag. Uppdraget är tyvärr inte heltäckande och innefattar inte att se över hela företrädaransvaret. Därför vill vi från Alliansens sida att regeringen ger ett utökat uppdrag till Statskontoret att utreda hela företrädaransvaret och inte bara en begränsad del. Med det sagt vill jag konstatera, herr talman, att jag står bakom de centerpartistiska reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Jag vill också, analogt med vad jag sa, yrka bifall till Alliansens reservation nr 13. 34 (M): I detta motionsbetänkande behandlas sex alliansreservationer och tre moderata reservationer. Vi står naturligtvis bakom dessa, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till alliansreservation 13, om personligt betalningsansvar, samt till reservation 8 från , som handlar om omprövning av skattebeslut. Grunden för all vår gemensamma välfärd är arbete. Det är genom att människor arbetar, driver företag och betalar skatt som vi skapar förutsättningar för ett samhällsansvar där vi både delar på det gemensamma och kan stötta enskilda när livet tar en oväntad vändning. Skatter fyller en viktig funktion för att finansiera våra gemensamma välfärdsfunktioner. Skatterna måste därför utformas för att säkerställa skatteintäkter utan att skapa onödiga hinder, kostnader och tröskeleffekter. Det är viktigt att skattesystemet är transparent och legitimt och att det, i enlighet med devis, ”ska vara lätt att göra rätt”. Det måste bli mer transparent så att arbetstagare tydligt kan se på lönebeskedet vad av lönen som är skatt och arbetsgivaravgifter. Skatteuttaget måste bli synligt och lätt att förstå. bör därför få i uppdrag att utreda hur skattesystemet kan bli mer transparent. Det är rimligt att ska informera invånarna om jobbskatteavdragets påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster. finns skatter som kontraproduktivt hämmar tillväxt och arbete utan att bidra till höjda skatteintäkter. Drivkraften för att arbeta får inte hämmas av höga skatter och svaga incitament till arbete. Försörjningsstödet, som i sin konstruktion och tillämpning har svaga incitament till arbete, leder inte sällan till marginaleffekter på . Det är fullständigt orimligt! ser vi hur utbetalningen av försörjningsstöd ökar. Det går bra för ekonomiskt, men om vi skrapar på fasaden är det uppenbart att det går riktigt bra för delar av medan ett stort antal kommuner brottas med arbetslöshet på – i högkonjunktur. Var finns regeringens reformer, som är nödvändiga inför den lågkonjunktur som vi alla vet kommer att komma? Demografins utmaningar är oroande. Situationen i är allvarlig, eftersom en person ska försörja 1,74 personer. Detta innebär att nästan två personer skattemässigt ska försörjas av en person. Det är därför primärt och akut att fler människor hjälps åt att bidra till vår gemensamma välfärd, och det kan enbart ske genom arbete. Men då måste näringspolitiken vara bejakande och underlätta för företag att kunna verka och anställa. Vi från Alliansen har åtskilliga gånger uppmärksammat behovet av en översyn av certifierade kassaregister. Det är reglerna infördes. När vi träffar de berörda näringsidkarna kantas deras berättelser av teknikproblem och oro över att inte kunna tillämpa reglerna på rätt sätt. Det behövs en översyn av tillämpningen av kassaregister – omgående! behöver fler företag, inte färre. De jobb som tillkommer i privat sektor är själva förutsättningen för att kunna upprätthålla välfärdssamhället. Vi behöver företag som tänker nytt och framåt och som vågar ta risker. Därför måste trösklarna för att starta eget sänkas, och informationen om hur man startar företag måste förbättras. Ung Företagsamhet är ett suveränt sätt för unga att prova på entreprenörskap från ax till limpa. UF är en framgångsrik plantskola för många elever som senare i livet startar eget. Tyvärr får inte alla elever möjlighet att starta UF-företag. Vi hoppas och tror att många fler kommer att få den möjligheten. måste de elever som startar UF-företag avveckla sina företag. Eftersom tillväxt är helt beroende av företagsamhet borde få i uppdrag att se över möjligheten till ett snabbspår för eleverna från till F-skattsedel och förenkling för att sälja tjänster. Det skulle kunna bli en smidig övergång från UF-företag till att starta ett vanligt företag. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt hur framtidens skattesystem ska utformas. Men även här behövs ordning och reda genom att en åtgärdsplan tas fram så att berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och funktion. Lagstiftningen måste hålla jämna steg med utvecklingen, inte minst avseende integriteten. Skattefusk, skatteflykt och aggressiv skatteplanering måste ständigt och tydligt bekämpas. måste alla seriösa företag ges en minskad skatteadministration. Allt detta måste balanseras, vilket regeringen inte lyckats med. Dagens skatteadministration är krånglig och tar tid, och det finns en ständig oro hos företagare över att göra fel, vilket många nya entreprenörer vittnar om. Inte sällan har detta hämmat företag att starta och anställa. Det är oerhört allvarligt om tillväxt hindras av en attityd från regeringspartierna med stöd av Vänstern, som lägger ytterligare skatteadministrativ börda på företagen. Vi moderater vill i stället underlätta för företagen genom att ge i uppdrag att förenkla företagens redovisning genom driftsäkra digitala lösningar. Dessvärre har digitala trassel orsakat stora problem och merarbete för företagare. Förutsägbarhet är ett nyckelord för såväl företag som privatpersoner. Men när ändrar tillämpningen av skatteregler ändras förutsättningarna över . Företag och enskilda har inte fått någon som helst möjlighet att förbereda sig för detta. Resultatet blir inte sällan taxeringsbeslut som leder till stora skatteskulder. Vi moderater vill därför att regeringen utreder möjligheterna att begränsa möjligheter att fatta retroaktiva beslut när inga nya omständigheter framkommit i det enskilda fallet. Finns det någon som på fullt allvar tror att järnvägsspår kommer att byggas ut till varje samhälle och by och att det dessutom kommer att gå pendlingstrafik till jobb och studier? Nej, det är en omöjlighet. För många människor som valt och väljer att bo och verka i landsorten är bilen nödvändig. Reseavdraget är en förutsättning för att inte drabbas av orimliga kostnader, men avdrag görs inte alltid sanningsenligt, enligt flera undersökningar. Men med dagens teknik är det enkelt att kontrollera hur avdraget används. Vi moderater vill därför att effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom att använda ny teknik. Regeringen har med kirurgisk precision höjt skatter och avgifter, vilket hämmar entreprenörskap, flit och ansvar. Resultatet från är subventionerade cyklar, naturguider, fördubblade vårdköer, minskad polistäthet och, sjuka personer som hamnar mellan stolarna när ska spara. behöver fler som arbetar och betalar rimlig skatt och en politik som bejakar entreprenörskap och välfärdens kärna. 35 (SD): menar att ska verka för ett upprätthållande av skattemoral, minskade skattefel och god service till inte minst företagare. Vi ser ett behov av att skapa en tydligare årsredovisning av statens skatteutgifter och vad den samhällsekonomiska nyttan är med dessa. Det är också viktigt att medborgarna har god kunskap om vilka skatter de faktiskt betalar. Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar de resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. En viktig sådan åtgärd är att stärker sina bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. De brister som finns i tempot vad gäller att teckna nya skatteavtal och att uppgradera och komplettera befintliga skatteavtal gör att förutsättningarna för svensk exportindustris konkurrenskraft försämras, om inte dag för dag så i alla fall år för år. kan långsiktigt tappa stora delar av skattebasen för företagsbeskattning om vi inte har internationellt konkurrenskraftiga skattevillkor för våra internationellt verksamma företag. Det går alltså inte att utesluta att bristerna i arbetet med bilaterala skatteavtal har bidragit till att den ekonomiska utvecklingen i har stagnerat. Inom ramen för arbete med ett omfattande åtgärdspaket mot skatteundandragande och vinstförflyttning, det så kallade BEPS, ett problem som expanderat kraftigt i takt med att globaliseringen har utvecklats, har man tagit fram en konvention för ett multilateralt skatteavtal. Det innebär en rad möjligheter att minska komplexiteten i skatteavtal och skapa en bättre ordning för uppdatering av skatteavtal när det gäller vissa åtgärder inom detta område. har skrivit under ett avtal om att tillämpa konventionen, med vissa inskränkningar, i tillämpliga delar i skatteavtal. Det innebär att befintliga skatteavtal kommer att behöva uppdateras, också på grund av detta tillägg. Vi välkomnar att har tagit detta steg och anser också att regeringen bör dedikera tillräckliga resurser för att fullfölja genomförandet av de nya tilläggen, som kommer att kräva omförhandling av en lång rad skatteavtal. Detta har vi påtalat och i olika sammanhang, men regeringen har inte visat särskilt stora tecken på att vilja åtgärda det. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 20. ska jag göra något som jag aldrig har gjort tidigare och instämma med de två föregående talarna gällande reservation nr 13. beslutade utskottet om en skrivning i betänkande 2014/15:SkU20 med följande lydelse: ”Skattesystemet ska gynna ett gott företagsklimat. Utskottet anser att det finns anledning att se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten och förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan.” Detta resulterade i att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda frågan. Men som har konstaterats omfattar det till exempel inte aspekten grov oaktsamhet, som är en viktig fråga. stod bakom detta den gången och gör det även , så jag yrkar bifall till reservation 13. 36 MOMODOU JALLOW (V): I budgetpropositionen är det tydligt uttalat att den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Det är denna solidariska handling från varenda arbetare under alla år som har hållit ihop . Därför är det djupt oroväckande när en del människor väljer att inte bidra med sin del till statskassan, och det gäller också företag. Hela vår välfärd bygger på den solidariska principen att vi alla ska bidra så att vi alla kan ha det bra. I mitt anförande kommer jag att fokusera på två viktiga frågor. Den första handlar om bankernas roll. Internationellt förs en debatt om bankernas roll i aggressiv skatteplanering. Banker, revisionsbyråer, skattejurister och skattekonsulter tjänar stora pengar på att tillhandahålla rådgivning och tjänster som leder till såväl skatteflykt som aggressiv skatteplanering. Det är uppenbart att dessa rådgivare är en viktig del av skatteflyktsindustrin. Det är bra att regeringen har överenskommit med om att tillsätta en utredning för att tvinga dessa att anmäla nya skatteupplägg. Det är vi väldigt positiva till. har lagt fram ett förslag som innebär att banker och andra finansiella mellanhänder i förväg måste rapportera alla gränsöverskridande skatteupplägg som de gör för kunders räkning till respektive nationell skattemyndighet om de har vissa kännetecken. I princip alla finansiella tillgångar är placerade hos banker eller andra finansiella intermediärer. Något hårdraget kan man säga att utan banker blir det inga överföringar till skatteparadis. Ekonomen har i en artikel på pekat på att straffen måste vara hårda för bankerna när det gäller att hjälpa till att gömma undan pengar. menar att böter förmodligen inte räcker som straff eftersom bankerna och deras ägare är så solida; de har ju mycket pengar. Han menar att en bank som vid upprepade tillfällen har gjort sig skyldig till skatteflykt bör få sin rätt att verka som bank i indragen, det vill säga förlora sin bankoktroj. håller med om denna ståndpunkt. Regeringen bör ta fram lagstiftning som innebär att en bank som upprepade gånger medverkar till aggressiva skatteupplägg ska förlora sin rätt att verka som bank i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jag vill snabbt lyfta fram en annan sak. Det gäller brevlådeföretag. avslöjade de så kallade Panamadokumenten att den Panamabaserade advokatfirman hade hjälpt mängder med förmögna individer att gömma undan inkomster och förmögenheter via så kallade brevlådeföretag. På så sätt hade dessa individer sluppit betala skatt. Brevlådeföretag är företag utan verksamhet. De finns bara till namnet. Den vanligaste anledningen till att starta ett brevlådeföretag är att man vill dölja inkomster man har haft, hemma eller utomlands. Regeringen bör se över möjligheterna att förbjuda brevlådeföretag vars enda syfte är skatteplanering. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Inom ramen för de pågående förhandlingarna om nytt direktiv för offentlig land-för-land-rapportering ska regeringen verka för att gränsvärdet för rapportering sänks. Man ska verka för att bestämmelser som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra slopas, och man ska verka för att företagens rapporteringsskyldighet fullt ut ska gälla även länder utanför EU. Vidare anförs att har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas. bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ, där utvecklingsländerna finns med, för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering. Som stor biståndsgivare bör stödja utvecklingsländerna i att upprätta fungerande strukturer för att driva in skatter samt stödja det civila samhället så att de kan agera som watchdogs i fråga om att utkräva ansvar av politiker och företag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.