prot · H509122 · 2018-05-30 00:00:00 — Målet är att det ska bli svårare att lita på någonting över huvud taget. På sociala medier sprids positiva omdömen om den ryska politiken medan motståndare trakasseras. Detta underminerar förstås internets roll som mediekanal och verktyg för rysk yttrandefrihet. Det är också ett säkerhetspolitiskt hot. Den svenska säkerhetspolisen uppger att bedriver ett psykologiskt krig mot . I manipulerade ryska hackare presidentvalet till förmån för . Ständiga manipulationer, fejkade nyheter, dimridåer och stöd till högerextremister och vänsterextremister syftar till att polarisera andra länder och frikänna från ansvar för de brott de har begått. Därtill kommer överfallet på , ockupationen av annekteringen av , kriget i och destabilisering av en rad länder i . ser vi upprustning och hög militär kapacitet från rysk sida. , , beskriver hur har uppnått en regional militär överlägsenhet i norra . Till detta ska adderas den osäkerhet som genereras av den pågående brexitprocessen och den oförutsägbara amerikanska administrationen. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I stället för att investera i möjligheter för befolkningen använder den ryska statsledningen resurserna till landets stridskrafter. Detta tvingar oss i att öka vår försvarsförmåga och stärka vårt skydd mot cyberangrepp och liknande subversiva aktiviteter mot vårt land. Det kräver också att vi blir mer medvetna om hur hoten mot ser ut. Inte minst gäller det risken för att ökar stödet till extrema politiska grupper i . Den ryska utvecklingen innebär sammantaget en svår balansgång. som vänskap med befolkningen i behöver vara starkare än någonsin måste våra företrädare i alla kontakter vara tydliga i kritiken mot den auktoritära regimen, och vår beredskap måste höjas kraftigt. Tuff kritik bör kombineras med ökade mellanfolkliga relationer. Vi vill uppmuntra fler kontakter mellan och , vilket bland annat kan stärka det civila samhället. Det är inte det ryska folket vi har något otalt med utan med Putins politik. Jag yrkar bifall till Liberalernas reservation, nr 13, som handlar om detta. Jag yrkar även bifall till Liberalernas reservation, nr 7, som handlar om ett frisläppande av den svenske medborgaren . 51 (C) replik: Jag vill i allt väsentligt instämma i vad som framfördes. nämnde gripandet av i . Svenska MR-aktörer och journalister har tidigare fängslats i , och då låg bakom. var det igen. Det finns skäl att uppmärksamma just detta i våra samtal. blev det ett snabbt frisläppande av , men sådant här är exempel på hur och andra missbrukar för att komma åt oliktänkande eller oppositionella. Detta finns inte med i betänkandet, men det är viktigt att vi arbetar tillsammans för att försöka stoppa detta. Annars blir en av möjligheterna för auktoritära ledare att strypa oppositionen och hota både den som grips och andra som riskerar att gå samma öde till mötes. Därför är det viktigt att vi är tydliga här. Jag instämmer i betydelsen av att vi agerar för att sätta stopp för den typ av utveckling som vi har sett i Magnitskijfallet. Jag hoppas att vi sedan tillsammans ska kunna verka för en Magnitskijlagstiftning också i . 52 (L) replik: Jag instämmer helt i vad säger. Det är en pågående diskussion, delvis i vid mening, om hur vårt land ska förhålla sig till utvecklingen i . När det kommer till konkreta frågor som Magnitskij och annat och om det inte går att komma framåt på det spåret EU-gemensamt bör länder kunna agera unilateralt, vilket flera också har gjort. Det bör också kunna göra. I denna del är vi helt överens. 53 (C) replik: Det är bra. Vi får bilda en gemenskap och försöka få med fler för att gå den vägen. Jag tänker inte att ska börja införa sanktioner mot den ena efter den andra när det gäller MR-brott, men däremot måste vi ha möjligheter att tillsammans med andra i EU, när EU blockeras, agera för att MR-brott inte ska få gå obemärkta förbi. Magnitskijfrågan är en sådan möjlighet som vi måste ta vara på. 54 (L) replik: FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag har inga invändningar. 55 (KD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör FN och FN-systemet men också situationen för de mänskliga rättigheterna i en rad specifika länder. Demokratin och friheten i världen är på stark tillbakagång. släppte sin rapport om frihet i världen konstaterade de att vi nu är inne på det då friheten minskade i världen. I hela 71 länder minskade de medborgerliga fri- och rättigheterna. Att utrikesutskottet i betänkandet endast lyfter upp situationen i sex länder ska inte tolkas som något annat än att vi har behandlat motionsyrkanden från ledamöter som rör dessa länder, medan förslag rörande MR-situationen i andra länder har behandlats i andra betänkanden, exempelvis det debatterade betänkandet om situationen i . I mitt anförande kommer jag att fokusera på FN-systemet och de specifika länder där har motioner som behandlats, nämligen , och . Låt mig börja med FN, herr talman. FN är en unik och viktig organisation. Ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och frihet, men det är också en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad mångfasetterade länder, varav många har en syn på demokrati, internationell rätt och mänskliga rättigheter som skiljer sig avsevärt från vår egen. Kriget i , där al-Asad bombar civila med ryskt understöd, och Islamiska statens brutala frammarsch har visat förödande konsekvenser av ett världssamfund och ett FN som varit handlingsförlamade på grund av vetorätten. Det är därför centralt att FN höjer tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. , som kom till 1945, tar inte hänsyn till dagens komplexa världssystem, vilket gör att säkerhetsrådet, genom vetorätten, ständigt står inför låsningar. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. används allt för ofta vetorätten av någon av de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet för att politisera redan infekterade frågor i stället för att, som det var tänkt när säkerhetsrådet en gång konstruerades, användas för att stoppa farliga förslag. Det finns tydliga brister också i för mänskliga rättigheter, främst på grund av att rådet består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter som rådet är utsett att försvara. bör spela en aktivare roll i reformeringen av FN-systemet och verka för att särskilda kriterier införs för att få en plats i . Vi ser en ny och oroande trend. Försvarare av mänskliga rättigheter, biståndsarbetare och journalister har blivit måltavlor i konflikter. har attackerna mot dem som arbetar med bistånd närmast fördubblats. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik mördades svenska och hennes två FN-kollegor under uppdraget att bland annat övervaka sanktioner och utreda misstänkta massakrer i i . menar att regeringen måste intensifiera sina ansträngningar för att få till stånd en internationell brottsutredning värd namnet så att de skyldiga grips och ställs inför rätta. måste också, utifrån rapporten från , se till att den rekommendation som framförs om ett förbättrat skydd för FN-experter blir verklighet. Det som hände och hennes kollegor får aldrig hända igen. I denna värld är vi i stort behov av ljusglimtar. En sådan är att jag har kunnat stryka en av de reservationer som hade i betänkandet – den som rör att regeringen måste göra mer för att få Fikru Maru frisläppt. Efter hela har den svenske hjärtläkaren äntligen släppts ur etiopiskt fängelse. Behandlingen och rättsosäkerheten kring fall är dock allt annat än acceptabel. måste fortsatt använda alla till buds stående medel för att vända den repressiva utvecklingen i , för den är djupt allvarlig. Låt oss hoppas att vi även får uppleva en glädjens dag snart när det gäller . I betänkandet behandlas den hårdföra regimen i , där journalisten sitter fängslad utan rättegång på grund av sin kritik mot regimen. Både regeringen och EU måste göra mer för att få fri. Jag anser att bör ge frågan nytt liv med hjälp av sin plats i säkerhetsrådet så att den kan väcka åtal mot den eritreanska regimen för brott mot mänskligheten. På alltför många håll förföljs människor för sin tro och drivs på flykt från sina hem under de mest vedervärdiga hot. Religions- och övertygelsefrihet är en viktig fråga att ta hänsyn till i utformningen av svensk utrikespolitik. Det handlar om frihet från tvång, frihet att uttrycka sig och icke-diskriminering. är ett land där de mänskliga rättigheterna och religionsfriheten förtrampas å det grövsta. Minoriteten rohingya har kallats världens mest förföljda minoritet. Det har pågått en konflikt mellan muslimer och den buddhistiska majoriteten. Våldet mot rohingyafolket har som vi alla vet eskalerat, och hundratusentals människor har flytt till grannlandet . Förtrycket och hatet mot rohingyerna är dock så otroligt djupt rotat och genomsyrar hela samhället att det inte räcker med att arbeta för ett återtagande av flyktingar som befinner sig i grannländerna. I vår reservation framhåller vi kristdemokrater att måste göra mer för att den etniska utrensningen av rohingya ska upphöra. Det finns mycket att säga om det förtryck som pågår i vår omvärld och det behov som finns av ett ökat stöd till dem som står upp och kämpar för att göra världen lite bättre, som kämpar för att vi inte ska stå i den här kammaren och säga att friheten är på tillbakagång . Jag har redogjort för reservationer, som jag självklart står bakom. För tids vinnande yrkar jag dock bifall endast till reservation 16. 56 (S): FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och därmed avslag på alla reservationer. Precis som mina kollegor har sagt står vi här i den svenska kammare för att debattera FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. I mitt anförande kommer jag framför allt att prata övergripande om FN och den del av betänkandet som berör och , och så får ni vänta till inlägg. Jag hörde en gång FN jämföras med demokrati. Det var en liknelse som jag tyckte om, och därför tänker jag framföra den även här. Man brukar säga – det var kanske som sa det först – att demokrati är ett förfärligt statsskick, men av dem vi känner till är det det bästa. På samma sätt kan man prata om FN. FN är inte perfekt, men det är det system vi har och det bästa av dem vi känner till. Var hade vi varit om FN inte hade skapats, om fredsbevarande styrkor inte hade funnits och om världen inte hade haft ett gemensamt arbetsrum att samtala i? Med det sagt, herr talman, vill jag förstås inte slå bort kritiken som finns. Det är heller inte min roll att i alla lägen försvara FN. Det finns mycket som behöver förändras, speciellt ur ett svenskt perspektiv. Det vore både naivt och ansvarslöst av oss att inte försöka. Det finns 193 medlemsstater, och de har en gemensam röst. Det är medlemsstater från jordens alla hörn – så mycket nu en rund värld kan ha hörn – med vitt skilda förutsättningar och olika historia. Det är en organisation där sticker ut som något ganska udda, och det är vi också. FN är dessutom en organisation där ett litet land i norra utkant har spelat en stor roll genom dess uppbyggnad, historia och nutid. och har ett unikt läge att göra något storslaget. Det är de vi har fått till vårt förfogande för att föra in det svenska i . Det är ett säkerhetsråd som , kanske mer än någonsin, präglas av polarisering och ett klimat av konfliktsökande snarare än kontaktskapande. Genom sin plats i säkerhetsrådet har här tagit ett helt nytt grepp. besökte säkerhetsrådet den tidigare generalsekreteraren Backåkra. Det var första gången säkerhetsrådet höll sitt arbetsmöte utanför . Det här var strax efter att relationen mellan framför allt och var som frostigast när det gäller . Exakt vad som avhandlades under mötet vet vi inte, men vittnesmål har efteråt kunnat visa på att klimatet i säkerhetsrådet har blivit ett annat. På den svenska FN-representationen i har man börjat använda ett nytt begrepp, ”the Backåkra Spirit”. Något vi tar upp i betänkandet gäller antalet svenskar i FN-systemet. Vi är det sjätte största givarlandet, men detta återspeglas inte i poster inom FN. Jag hör inte till dem som tycker att det ska vara ett självändamål att så att säga köpa sig platser eller poster, men det ansvarstagande vi visar med ekonomiska resurser skulle vi förstås kunna ta vidare ett steg genom personella. Jag gläds därför över det initiativ som har tagits av Sida och UD att öka antalet svenskar såväl inom FN som inom andra internationella organisationer och utvecklingsbanker. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik När vi har svenskar på plats i FN-systemet och i FN-tjänst är det viktigt att veta att de är trygga. nåddes vi av beskedet om att hade mördats i tjänsten. Något vi ser i allt högre utsträckning är inte bara att FN-styrkor och FN-utsända är mer utsatta än tidigare, utan de är också måltavlor. Respekten för mänskliga rättigheter och symbolen för dessa som FN är har minskat på ett sätt som vi inte hade kunnat förutse . Brottsutredningen pågår fortfarande, och den rapport som lämnade gav rekommendationen att stärka skyddet för experter. Regeringen har också drivit på för att få klarhet i vad som hänt och för att de skyldiga ska lagföras och dömas. Utvecklingen när det gäller de mänskliga rättigheterna i världen går åt fel håll, vilket vi har hört tidigare här i debatten. I nyhetssammanfattningarna kan vi ta del av avskyvärda brott mot mänskligheten och mot rättsstatens principer. Här skulle jag kunna räkna upp ett antal länder som brukar tas upp för att föra detta i bevis, men jag nöjer mig med att nämna . hamnade på plats 148 av 180 i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex. Lagar för att bekämpa terrorism och extremism används enligt UD:s i hög utsträckning för att inskränka yttrandefriheten, och självcensuren har ökat. Föreningsfriheten är begränsad, och villkoren för det ryska civilsamhället är allvarliga. I betänkandet lyfter utskottet fram att man önskar se ett ökat arbete för jämställdhet och för främjande av rättigheter för hbtq-personer, och jag kan bara hålla med. När vi ser att rättigheter inskränks för en grupp kan vi snart förvänta oss att se detsamma för fler. Att man använder terrorism som ursäkt för att inskränka befolkningens integritet har vi sett på fler platser i världen, fru talman. Vissa ledare passar det utmärkt att inte bara vidta nödvändiga åtgärder utan också sträcka ut dem till den grad att rörelsefriheten kraftigt begränsas. Här har vi anledning att vara uppmärksamma tror jag och att försöka se till rimlighet när diskussioner förs om att begränsa individers frihet till förmån för deras påstådda trygghet. Precis som mina kollegor som har stått i talarstolen vill jag välkomna frigivningen av Fikru Maru, som äntligen har släppts. Jag minns en kampanj på Twitter . Det var när jag precis hade börjat använda Twitter. Kampanjen rörde och gick ut på att man skulle berätta vad man gjort under de år då han hade varit fängslad. Jag insåg att jag hade gått ut gymnasiet, fått mitt första jobb och fått min första lägenhet. Under hinner väldigt mycket att hända ute i världen. Det är svårt att föreställa sig att sitta fängslad , speciellt under sådana förutsättningar som vi kan anta att han har. Avslutningsvis har jag en hälsning att framföra. Vid mitt besök i och FN träffade jag företrädare för Ocha. Om man googlar på det får man fram att det är FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp. En av företrädarna bad mig framföra ett tack till svenska skattebetalare. Om alla länder hade gjort som när det gäller bistånd och inte rikta bistånd till specifika organisationer eller syften skulle världen se helt annorlunda ut. Det han också ville framföra var: ”Never underestimate your own influence!”, det vill säga ”Underskatta inte din egen betydelse!” Detta var riktat till , men jag tänker att det kan riktas till var och en av oss. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 57 (M) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Angående anförande vill jag också fråga vad har gjort, när nu är medlem i , för att effektivisera FN och se till att vi får ett skarpare och vassare FN. Jag vill gärna höra konkreta exempel, och då tänker jag inte på en konferens som har arrangerats i . Om jag får ställa frågan vill jag höra mer om vassare åtgärder. 58 (S) replik: Tack, , för frågan! Först och främst är konferenser inte bara av ceremoniell karaktär. Det finns även andra syften med dem. Man kan till exempel lyfta upp olika problemområden som man ser i tematiska diskussioner. Det är något har valt att göra i säkerhetsrådet. Vi arbetar med tematik på ett annat sätt än vad som har gjorts tidigare. Det är något som har mötts av en del kritik, och vissa länder har inte riktigt förstått det. Detta är en sådan sak vi gjort. I stället för att till exempel tala om kvinnors deltagande har man det som tema för säkerhetsrådet. Det bidrar till kunskap, och lyfter man fram vilka specifika vinster som finns med något sådant i stället för att tala om landområden som har problem för tillfället. Jag vet inte om detta var svar på fråga. 59 (M) replik: Nej, det besvarade inte min fråga ett enda dugg. Att vi diskuterar landområden här beror ju på att det är ett betänkande som ser ut på det viset. Det har ingenting att göra med , eftersom det är betänkande. Min fråga gällde konkreta åtgärder från regeringens sida för ett effektivare FN. Låt mig också fråga: Hur många fler länder har ratificerat Romstadgan? Vad har regeringen gjort för att fler länder ska ratificera denna? Vad har regeringen gjort för att fler länder ska ratificera ? Det är två områden som är mycket konkreta när det gäller att förbättra världsfreden. Finns det någonting annat? Vad har regeringen gjort här? 60 (S) replik: Jag tackar för att jag får ytterligare en chans att besvara frågan. För att ta ett exempel på rent konkreta åtgärder har vi nu senast samarbetat med när det gäller resolution , som beviljar tillträde för humanitär hjälp i . Det tycker jag är ett ganska tydligt exempel på någonting som har jobbat fram. Vi har sett till att vi är pennhållare när det gäller det, det vill säga de som driver frågan. Någonting som jag tycker främjar effektiviteten men också visar på den effektivitet som man ibland kan ifrågasätta om säkerhetsrådet verkligen har är att jobba med transparens. Det är något som har fört in i säkerhetsrådet redan från dag ett. Det gäller även tillsättandet av ny generalsekreterare. Hur ska vi göra i de processerna, när man ska tillsätta sådana poster? Ska det vara transparent eller inte med de här tv-utfrågningarna, som man har haft? FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag tycker att det vi gör är bra och att den information vi för ut från säkerhetsrådet och från den svenska FN-representationen är tydlig. 61 (MP): Ärade ledamöter och åhörare! FN kritiseras ofta, inte utan anledning, för ineffektivitet och handlingsförlamning. Men att av detta dra slutsatsen att världen skulle klara sig bättre utan en världsorganisation vore förhastat. Den långt drivna ambition att agera på egen hand – unilateralism – som utmärkte Bushadministrationen ledde till den folkrättsvidriga Irakinvasionen 2003, och denna lade grunden för det kaos i som vi alltjämt lever med. , inte , bör ha det övergripande ansvaret för planetens öden om vi någonsin ska kunna nå fram till en regelbaserad världsordning där alla stater, inte bara de mäktigaste, äger reellt inflytande. Vår tids ödesfrågor, såsom klimatförändringarna, artdöden och kärnvapenkapprustningen, berör hela mänskligheten – ja, hela biosfären – och går därför inte att lösa nationellt och inte heller inom ramen för överstatliga organisationer av mer begränsad räckvidd, som EU, utan här har FN sin självklara och avgörande roll. Men ska FN kunna uppfylla våra högt ställda förväntningar krävs en djupgående och accelererad reformering av FN-systemet, som till sin grundstruktur alltjämt är en spegling av hur världens maktförhållanden såg ut , då exempelvis inte ens var en självständig nation. kommer sannolikt redan under nästa årtionde att bli världens folkrikaste land, och det är givetvis orimligt att 20 gånger mindre länder som eller är permanenta medlemmar av säkerhetsrådet men inte denna miljardnation. Orimligt är också att säkerhetsrådet med sina endast 15 medlemmar väger så mycket tyngre än generalförsamlingens 193 medlemsstater. Betänkandet rymmer också en genomgång av läget för mänskliga rättigheter och rättsstatlighet i ett antal länder där utvecklingen ger anledning till oro. Skurkregimen i kan inte nog fördömas. behöver , EU och FN lägga ännu mer diplomatisk energi på att äntligen få loss och andra personer i liknande situation ur de fängelsehålor där de försmäktar. Förmodligen behövs för detta både mer av piska och mer av morot. Utvecklingen i grannlandet tycks ha tagit en viss vändning till det bättre, med frisläppanden av fängslade oliktänkande. Men vägen till demokrati och rättsstatlighet är givetvis mycket lång, och könsstympning och annat sexuellt våld mot kvinnor fortsätter att vara utbrett. Detta gäller också i grannlandet , men de genomförda parlaments- och presidentvalen ger trots allt anledning till en viss försiktig optimism om utvecklingen där framöver. I är det svårt att peka på några parametrar som utvecklas åt rätt håll vad gäller demokrati och rättsstatlighet. Gårdagens mord på den Putinkritiske journalisten , som till yttermera visso ägde rum utanför , närmare bestämt i , var inte bara ett avskyvärt illdåd mot en enskild mycket modig människa utan också ett attentat mot det som återstår av pressfriheten i , där inte minst självcensuren tilltar i takt med att regimkritiska reportrar och publicister mördas. Denna för det fria ordet så dystra dag finns det anledning att minnas även , , Vagif Kotjetkov, , och dussintals andra mördade ryska journalister, som påfallande ofta arbetat för oppositionsmedier som och vars fall sällan blir ordentligt utredda utan läggs ned i – som det heter – brist på bevis. Även situationen för andra utsatta grupper, däribland hbtq-personer, etniska minoriteter och våldsutsatta kvinnor, förvärras i Putins . FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Detta kompakta mörker till trots är det dock inte skäl att helt förtvivla om läget i vårt stora grannland, där utvecklingen inte sällan präglats av tvära och oväntade kast. Om inte av konstitutionella så av biologiska skäl närmar sig obönhörligt den tid då får ledare som inte, likt , formats av Sovjetsystemet. Här är det på sin plats att erinra om distinktionen mellan auktoritära och totalitära stater. Båda befinner sig förvisso långt från ett demokratiskt styrelseskick. Men i den auktoritära staten tillåts trots allt ett visst mått av autonomi för civilsamhället. I denna av makten inte helt kontrollerade zon kan demokratins späda planta en vacker dag börja gro. var en utpräglat totalitär stat, där en förlamande rädsla för makten låg som en våt filt över hela samhället, medan dagens trots allt är ett avgjort mer pluralistiskt samhälle vad gäller sådant som exempelvis universitetens relativa frihet och möjligheten för medborgarna att resa utomlands. Vid sidan av oligarkkontrollerade storföretag växer antalet små och medelstora företag. Således föreligger förhoppningsvis vissa möjligheter att bygga ut olika former av folk-till-folk-kontakter mellan och i form av exempelvis kommunala partnerskap, kulturutbyten, kontakter mellan yrkesgrupper och myndighetssamarbeten kring bland annat värnandet av den arktiska miljön och förbättrad kärnsäkerhet. Åtskilligt av det som kan sägas om utvecklingen i gäller även , där den nyauktoritäre presidenten för en politik som, i kort sammanfattning, präglas av aggression utåt och repression inåt.