prot · H50972 · 2018-02-14 00:00:00 — Det har också skapat goda förutsättningar tack vare att gränshinderrådets uppdrag har utvecklats och möjliggjort att vi kanske får bort tio tolv gränshinder . Den har varit synnerligen aktiv i detta. Det är vi extra glada för. Ett sätt att agera för att få bort gränshinder inom är att de nationella regeringarna fattar egna självständiga beslut i respektive land för att titta över det. Kan det skapa ett gränshinder inom när man tillför en ny lagstiftning? Det är på samma sätt som man hanterar EU-lagstiftning. Även de länder som inte är med i EU är lite påtvingade det. Det gäller framför allt EES-länderna. Jag tror inte att det kan vara en svårighet ens för den att skapa en manual som på ett något vettigt sätt tar hänsyn till detta när en ny proposition tillförs. Det kommer 200 nya propositioner framöver . Regeringen tar kanske lärdom av det och påbörjar en ny screening. Man vet inte utan får se. Vi får hoppas på det i varje fall. Jag har fått positiva tecken från vår Nordenminister om detta. Den nordiska arbetsmarknaden är oerhört viktig. Den har varit en viktig del för alla nordbor inte minst i tider när det rått både lågkonjunktur och högkonjunktur. Vi har sett rörligheten på arbetsmarknaden. Till exempel har svenskar farit över till när vi har haft lite sämre tider och norrmännen har haft arbetskraftsbehov. har vi sett att de svenskar som varit i till stor del har kommit tillbaka till när vi har haft bättre tider här och en bättre arbetsmarknad. Vi har sett invandring från , som jag även själv kommer ifrån, när det var tuffa tider i . Det har möjliggjorts mycket tack vare den fria rörligheten. En fråga som berörs väldigt mycket inom är social dumpning. Alla de nordiska länderna har olika ingångar till det. Det är också en väsentlig del i den internationalisering som befinner sig i. Den sociala dumpningen diskuteras ofta även på den svenska arenan. Det handlar i högsta grad om arbetsmarknadspolitik men också integration. Här finns det redan nu en arbetsmarknadsrapport som har skrivits av den danske före detta EU-kommissionären . Den belyser ämnesområdet hur vi kan få sjysta arbetsvillkor för alla arbetstagare runt omkring i och i och på vilket sätt vi kan få dem som tillträder den nordiska arbetsmarknaden att inte bli utnyttjade. Det är vi extra glada för. Socialdemokraterna i har också drivit på med en lång seminarieserie för att belysa ämnesområdet . Det har gett mycket effekt och skapat nya förutsättningar för samtalen. Sedan är det olika regeringar inom som kanske har lite olika ingångar kring ämnesområdet. Men alla tar social dumpning på väldigt stort allvar och vill gärna se nya förutsättningar så att arbetstagare inte utnyttjas men också så att det skapas de allra bästa konkurrensvillkoren runt omkring i . Därför är just nu väldigt intressant att arbeta i. Vi ser möjligheterna för den öppna arbetsmarknaden och möjligheterna för den fria rörligheten och mobiliteten som ger oss förutsättningar att röra oss fritt hur vi vill i . Det skapar på ett bra sätt bättre förutsättningar för tillträde till arbetsmarknaden men också andra effektiva och positiva samarbeten. 154 (M): Av det svenska utvecklingsbiståndet går via till att bygga upp statlig revision i biståndsländer. De länder som är på listan för insatserna är framför allt de på västra och i . Det är i många fall unga demokratier som inte har den svenska förvaltningstraditionen. Stödet är tudelat. Det är tjänstemän från vår riksrevision som understöder med metod och teknik för att bygga upp institutionerna. En viktig del är det parlamentariska stödet. Jag och ett antal andra riksdagsledamöter har varit med till de här länderna och talat med de utskott som i likhet med den svenska ska ta emot det arbete som den statliga revisionen gör. Det är två slutsatser som har varit väldigt tydliga. Den ena är att konstitutionerna ofta ger parlamenten en ganska långtgående makt att hålla sina regeringar ansvariga. Men det gäller för nya demokratier att parlamenten sträcker upp sig så att de nyttjar de rättigheter och skyldigheter som konstitutionen ger. Den andra viktiga slutsatsen är: För att bygga upp en fungerande statsapparat är det är väldigt viktigt att tillsättningar både i revisionen och på myndigheter görs efter skicklighet och förtjänst. vill jag knyta ihop det genom att göra överföringen till svensk utrikespolitik. Tillsättningar efter förtjänst och skicklighet är väldigt viktiga också i internationella organisationer. Därför bör föregå med gott exempel och inte genom generösa bidrag till organisationer försöka köpa sig befattningar. Vi som riksdagsledamöter måste ibland inte låta oss bländas när vi visas runt i skyskraporna på , ser exklusiva kontor och tycker: Vad fint att en svensk har fått den här befattningen! Det är som Deep Throat sa i Watergateaffären: Follow the money! 155 (SD): I det här konstiga landet – det mest extrema av alla världens demokratier, förmodligen – har ett land i vårt framställs som ont, odemokratiskt och totalitärt. Att detta land av svenska medier och de sju vänsterliberala krafterna i denna kammare har utmålats på detta sätt är inte så konstigt. Landet står nämligen för raka motsatsen till vad folk i den här kammaren, SD:are undantagna förstås, är och har gjort med det här landet. Det står för sunt förnuft, värnandet av sin egen kultur och sitt eget folk och skyddandet av gränser. Landet har stått upp trots attacker från EU och . Det har stått upp trots omfattande kampanjer från så kallade NGO:er med mångmiljardären i spetsen. Det komiska är att ni går i taket när vissa länder anklagas för att lägga sig i det amerikanska eller för den delen det svenska valet. Men ni gläds när eller försöker lägga sig i valen i det land jag talar om. Det är hyckleri på hög nivå. I stället för att vika sig har det snarare stärkts i sin övertygelse att skydda sitt land och sitt . Det var detta stolta land som stod upp mot ottomanernas försök att underkasta och som trots ockupation stod upp mot kommunismens vidrigheter. står det återigen upp för oss alla. Jag talar såklart om . Därför, fru talman, vill jag rikta ett tack till den främsta statsledaren i världen just nu: Tisztelt Orbán miniszterelnök úr, köszönöm szépen hogy kiáll Európáért! Vad jag precis sa, troligen på urusel ungerska, är: Ärade minister , stort tack för att du står upp för ! Så vad gör ni här i kammaren och de andra liberalerna runt om i när ett land vågar bryta sig loss från det vänsterliberala oket som förstört så många länder? Ni attackerar det såklart. Ni demoniserar det och påtvingar det era värderingar som redan bevisligen har misslyckats. Ni kommer med en rad anklagelser, ofta med väldigt liten substans, som ni i vaga ordalag och med mediernas hjälp riktar mot . Ni anklagar för att icke-statliga organisationer där måste redovisa utländska bidrag, men ni är ivriga med att partier i ska göra samma sak. Ni ser inte hyckleriet i detta. Ni klagar på lagen om högre utbildning i med argumentet att det var omöjligt för det vänsterextrema amerikanska att hinna med tidsfristen. Men ett annat amerikanskt universitet, , hade inga problem att anpassa sig till de nya reglerna. förlängde ändå tidsfristen, och hur lät anklagelserna då? Jo, då klagades det på att det drog ut för länge med den juridiska osäkerheten. Det är två universitet som berörs, men vi hör bara om ett enda, CEU. Det är nämligen detta universitet, finansierat av , som är vänsterns, det vill säga socialisternas och liberalernas, tyngsta institution i spridandet av globalism, kulturradikalism och vänsterpolitik i centrala och östra . Ni anser att nu gamla medielag undergräver pressfriheten, men ni lyckas aldrig lyfta något exempel på detta eller på det faktum att lagen är i harmoni med EU, om det nu är viktigt. Kritik mot det omgjorda valsystemet kom såklart också, trots bristerna i gamla system från kommunisttiden. Bristerna uppdagades 2005, inte av Orbáns regering utan av en domstol . Men socialistregeringen gjorde såklart ingenting åt det. Det var först när Orbán fick makten som ett system som inte gav lika röstvärde åt folket ändrades. Ni kritiserade den sänkta pensionsålder för domare, som var en temporär lag. Och varför gjorde ni det? Vill ni att de domare som kommunistjuntan tillsatte ska tillåtas att fortsätta att ha inflytande över det land som bröt sig loss från kommunismen? Kanske är det så, tyvärr. Faktum är att er kritik inte beror så mycket på sakfrågorna utan på att , tack och lov, har valt en annan väg än den vänsterliberala massinvandringsväg som har valt. En EU-parlamentariker, , sa rakt ut om en enkätundersökning som skickade till sitt folk: Denna enkätundersökning i är inte en insamling av argument och åsikter, utan den handlar om att skapa motstånd mot EU. Vi tolererar inte att detta sker. Detta är pudelns kärna. Ni vänsterliberaler har bjudit in till en invasion av våra västeuropeiska länder och en ockupation av delar av det här landet. Ni lät med era idéer och er passivitet exempelvis terrordådet på ske. Offren skulle ha levt om ni hade lyssnat på oss. Ni lät morden på ske. Gärningsmannen borde inte ha varit ute på svenska gator över huvud taget. Ni släppte in honom, och ni släppte ut honom. Ni kan inte skylla på okunskap, för jag och andra från mitt parti var här för att påpeka detta för er. Allt det här och mycket mer står som en direkt konsekvens av er förda politik. Ni har blod på era händer. Ni har förstört en halv kontinent, och historien kommer att döma er hårt för detta. I stället för att rikta anklagelser mot ett av de få länder i som gör någonting rätt borde ni lära er av , även om inget land givetvis är felfritt. Jag tycker alltså att det är på sin plats att tacka och tacka för att de vågar och orkar göra det som är rätt för deras land och för . 156 (S): Handel är en av de viktigaste grundstenarna i vad vi dagligdags kallar utrikespolitik. Men handel kan ske på många olika sätt. Jag har tänkt att använda detta tillfälle till att tala om frihandel med anknytning till WTO och dess ministermöte i , . Min ambition är inte på något sätt att det ska vara heltäckande, men jag har en förhoppning om att jag kan ge en bild av vad WTO:s parlamentariska konferens gjorde och försökte bidra med. Jag tänkte alltså börja med att tala om WTO. Det är den förkortning som används för det mesta och som står för – på svenska . Det är en organisation med tre grundläggande uppgifter, nämligen att försöka åstadkomma en friare världshandel genom förhandlingar mellan medlemsländer, att skapa ett regelverk för handel och att upprätthålla processer för att lösa handelskonflikter opartiskt och objektivt. När vi läser om WTO handlar det i första hand om förhandlingarna mellan medlemsländer, och då när de inte resulterar i nya avtal. De två andra delarna, som är mycket viktiga, fungerar väl. Men även dessa har börjat ifrågasättas på oklara grunder av enstaka länder. Om vi går över till vad som hände i kan jag inleda med att säga att förväntningarna på detta möte var lågt ställda. Det fanns de som sa att om vi inte får några försämringar får det betraktas som en framgång. Det är en tråkig men förståelig ingång, tycker jag. Den är tråkig därför att med en så låg målsättning minskar ambitionerna redan från början. Den är förståelig då vi alla visste att inte skulle medverka i någon större utsträckning till ett positivt resultat. Snarare tvärtom, befarade de flesta. Inför mötet hade vi parlamentariker ett förmöte med fler än 350 parlamentariker från hela världen. Det var ett förmöte som efter långa och ingående diskussioner kom fram till 19 punkter som vi ansåg att skulle kunna använda sig av och ta hänsyn till för att på det sättet kunna komma vidare i sina förhandlingar. Bland förslagen fanns sådant som berör organisationen inom WTO och hur proceduren kan förbättras för att komma längre i förhandlingarna. Det fanns naturligtvis även förslag på vad ministrarna borde fatta för beslut i olika sakfrågor. Dessa förslag lämnades sedan över till representanter för WTO. Dessa 19 punkter gör inte anspråk på att lösa allt det som behöver lösas och utvecklas inom ramen för samarbetet i WTO. Men om ministerkonferensen hade beslutat att följa dem hade man kommit en bra bit längre i än vad man gjorde. Vi parlamentariker visar att det bland oss finns ett engagemang för frihandel och utrikespolitik. Vi vill att regeringarna tar till sig detta och använder det som ett föredöme i sitt eget fortsatta arbete inom WTO. Arbetet inom WTO måste fortsätta, för utvecklingen stannar inte av. I stället löser länder sin handel med avtal direkt mellan länder eller unioner. Resultatet kan då bli att de länder som har störst behov av ett reglerat handelsutbyte lämnas utanför och halkar efter. 157 (M): Världsläget och dess utmaningar har belysts på många sätt. Därför vill jag fokusera på västra som ett viktigt geografiskt område. Områdets strategiska läge har genom tiderna alltid varit högintressant för stormakter. Det var skiljelinjen mellan västra och östra , gränsen mellan och och sedan en bricka under mellan väst och öst. De balkanska folken har en lång och invecklad historia. upplösning och inbördeskrig mitt i var traumatiska upplevelser. Övergivande av kommunistiska och socialistiska traditioner har tagit sin tid. har vi de självständiga staterna , , , , , Kosovo och före detta jugoslaviska republiken . Ett par av dessa är Nato- och EU-medlemmar och fast förankrade i väst, precis som grannarna och på östra . Men intressena från å ena sidan EU och å andra sidan , genom bland annat deras energiprojekt, och gör sig tydligt påminda. Det är ett faktum, fru talman, att det även inom EU finns olika ambitioner och historiska kopplingar. Det är dock välkommet att EU har en ny strategi för västra . Därutöver har haft vissa intressen, om än på marginalen i förhållande till Europeiska unionen. Fokus har hitintills legat mer på fredsfrämjande och kopplingar till Nato. Till ekvationen kan vi också lägga och investeringar i form av Belt and Road-initiativet. Det är primärt ett infrastruktur- och handelsnätverk, men det visar sig att det också ger marknadsaccess och ett säkerhetspolitiskt inflytande på området. inflytande i EU har stärkts genom investeringar i till exempel . Det är ett faktum att många länder på västra välkomnar de kinesiska investeringarna och ibland föredrar dem framför EU:s engagemang. har alltid varit närvarande i området. annektering av och det fortsatta kriget i östra är med rätta en fortsatt viktig fråga. Men det är oklokt att blunda för både utmaningarna och möjligheterna på västra . I mångt och mycket behöver vi säkra freden och våra intressen. Om vi tittar primärt på Bosnien och , , och några andra länder i området kan vi se att de tillsammans utgör 18 miljoner människor. Det är i jämn nivå med , eller . Ekonomiskt har de en samlad nominell bnp på , det vill säga i samma storlek som i eller . Till ytan talar vi om , det vill säga som , eller halva . Med andra ord är det en hygglig marknad och hanterbara storheter. Det viktigaste är att västra inte havererar. Det får inte bli en inflytelsesfär för , eller . Det är ett tragiskt faktum att trenderna avseende mänskliga rättigheter, pressfrihet och politisk liberalism och tolerans, för att inte tala om korruption, går åt fel håll i , och . De har dessvärre dåliga relationer med många av sina grannar, mycket på grund av egna ambitioner. Det är inte för inte som nya nationella säkerhetsstrategi och Pentagons nya National Defense Strategy pekar ut just och som de primära hoten. är en mångkulturell region, precis som övriga . Och det finns många utmaningar med korruption, illegal handel, intolerans och historiska spänningar och oförrätter. Vi behöver tänka långsiktigt och engagera oss strategiskt. Länderna på västra är en geografisk parantes inuti Nato- och EU-området. Utnyttjas de av externa eller korrupta krafter kommer västra problem att än tydligare bli EU:s och Natos problem och därmed också problem. Vi bör således öka våra ansträngningar och fokusera mer på stöd för utveckling i dessa länder. Det mest strategiska vi kan satsa på är utbildning, digitalisering och domstolsväsendet. Vi behöver handla med och integrera länderna och få dem att växa ekonomiskt. De behöver veta att det finns en framtid i där de goda krafterna finns. hörde vi utrikesministern efterlysa förslag på konkret utrikespolitik. Här kommer några från min sida:  bör uppgradera sin roll direkt eller indirekt genom strategiskt stöd och aktiv påverkan i . Till exempel kan man effektivt nyttja de som regeringen har avsatt för perioden 2014−2020.  En konkret handlingsplan bör upprättas i samarbetet med länder i regionen som föreslår aktiviteter vars mål är att överbrygga och förbättra relationerna mellan länderna på västra .  Ett initiativ bör tas från om att skapa en analysgrupp på västra i samarbete med länderna där och med deltagande av och flera EU-länder för att hantera just de risker som jag har refererat till tidigare. 158 (SD): Att bidra till utveckling och fattigdomsbekämpning och att verka för mänskliga rättigheter är djupt förankrat i , och det är något vi ska vara stolta över. satsas det stora pengar på biståndsbudgeten, och satsar 250 miljoner mer än regeringen på faktiskt bistånd efter avräkningar. Det finns dock stora förbättringar att göra när det gäller vad man prioriterar inom biståndet. Även om mediebevakningen inte är lika intensiv som under flyktingkrisen pågår fortfarande flera kriser runt om i världen. Omfattande kränkningar och våld i delstaten i har tvingat 620 000 rohingyer att fly till . Där lever de under eländiga förhållanden, och ännu saknas tillräckliga resurser. I Sydsudan, som är ett av världens fattigaste länder, pågår största flyktingkris. I har 2 miljoner människor flytt från bombattacker och flyganfall. Detta är en av världens största, mest akuta och kanske mest bortglömda kriser. I har över halva befolkningen flytt landet. Även om det har lugnat ned sig i delar av landet är det mesta lagt i ruiner, och människor är i behov av humanitärt stöd och hjälp för att kunna återvända. Därför vill utöver det generella humanitära biståndet satsa 10 miljarder av biståndsbudgeten på internationell flyktinghjälp i olika krisers närområden där hjälpen behövs som mest – både vad gäller rena humanitära insatser och mer långsiktiga insatser som utbildning för både barn och vuxna, infrastruktur i mottagarländer samt jobbskapande åtgärder. Detta kan hjälpa långt många fler än vad dagens migrationspolitik i kan göra. fick jag förmånen att åka till FN i och vara där under generaldebatten. Det var många intressanta seminarier som pågick. Ett av dem handlade om hur man kan utveckla produkter för undernärda barn genom lokalbefolkningen. Under det seminariet sa en av föreläsarna att man kan laga vägar och hus och att det mesta går att reparera, men om ett barns hjärna skadas av undernäring går det aldrig att reparera. Därför tycker jag att det är oerhört viktigt att även satsa resurser på svältkatastrofen i södra . vill utöver nuvarande humanitära bistånd satsa 1,4 miljarder öronmärkta kronor på insatser i svältdrabbade delar av . Varje insats som kan rädda barns liv och bidra till en normal utveckling är viktig. Detta borde prioriteras högre i dagens bistånd. har minoriteter i , däribland kristna, bebott Nineveslätten i forntida assyriska riket. har antalet boende i området minskat drastiskt. Islamiska staten fördrev eller mördade ett stort antal människor. Man tog över deras tillgångar och förstörde deras hus, kyrkor och infrastruktur. Tusentals år gamla och ovärderliga kulturskatter förstördes. har fördrivits från området, men det mesta är lagt i ruiner. Trots detta vill många människor flytta tillbaka till sina hem och försöka bygga upp ett liv igen. Hus, kyrkor, sjukhus, skolor, vägar, elektricitet och det mesta av infrastrukturen behöver återuppbyggas. Här görs alldeles för lite, och regeringen borde stötta minoriteterna som bor på att behålla sin identitet, verka för ökat självstyre samt bidra till återuppbyggnaden efter islamisternas fruktansvärda härjningar. Just att skapa förutsättningar för återuppbyggnad i ett land som har varit drabbat av krig är något vill prioritera än mer i biståndet. Vi menar att biståndet också kan bidra till frivillig återvandring i ökad utsträckning. Många människor vill återvända när säkerhetsläget tillåter men har inte den ekonomiska möjligheten. Med rätt stöd kan personer som återvandrar bidra till exempelvis uppstart av företag och välfärd eller andra viktiga insatser. Utan stöd för återuppbyggnad efter ett krig ökar risken för att nya konflikter blossar upp. Regeringen prioriterar dock annat i sin biståndsbudget, bland annat en strategi för på 1 ½ miljard kronor. Delar går till palestinska myndigheten som uppmuntrar och belönar terrorism och sprider antisemitism, vilket visar på att regeringen inte har någon trovärdighet när det gäller att sätta ned foten mot terrorism och antisemitism. Som har nämnts har Amnesty kommit med en rapport som visar att palestinska myndigheten har begått allvarliga övertramp vad gäller yttrandefriheten. Det handlar om arresteringar, våld och beslagtagen utrustning. Hamas har tagit fast och torterat en aktivist på grund av att han i ett inlägg i sociala medier har kritiserat elkrisen. var det enda partiet som motionerade klagade på problemen, utan att någon annan i utskottet ville erkänna dem. De röstade i stället ned våra reservationer. har fler partier äntligen vaknat och börjat se problemen. Det gäller även andra problem i samhället som SD har påtalat . Eftersom det nu är populärt att anamma politik hoppas jag att fler partier anammar vår biståndspolitik, så att vi kan göra verklighet av den och förbättra situationen för många människor i världen samt stoppa bistånd som är rent skadligt. 159 (S): Över hela knyter miljoner och åter miljoner människor sina händer. De korsar sina händer på det sätt som jag nu visar för kammarens ledamöter för att demonstrera för demokrati, frihet, rättvisa och framför allt sina grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. Den etiopiska regimen har visat ett hårdnackat förtryck av sina medborgare. , har hundratals människor blivit dödade. Det är inte enbart dödande av den egna befolkningen som sker. Många människor försvinner också. En del av dem hamnar i ökända fängelser. Vi borde se dem som samvetsfångar. Därför kan vi inte heller vara tysta när detta pågår. Jag ska nu läsa upp namnen på nio politiker, sju journalister och tio människorättsaktivister: . De hålls fängslade på orättfärdiga grunder. De är modiga människor som har ägnat kvällar, , dagar och nätter åt att göra till ett bättre land att leva i och därmed till att göra världen något mer demokratisk. De här människorna får representera alla de andra tusentals som sitter fängslade i etiopiska fängelser och vars enda brott är att de har krävt demokrati och mänskliga rättigheter. har en mycket orättfärdig politik. Regimen i säger sig vara beredd att släppa en del av dessa fångar om de undertecknar ett papper där det står att de är terrorister. Vårt budskap till den etiopiska regimen är tydligt: Släpp de politiska fångarna, utan motkrav på att de ska signera papper där de måste erkänna än det ena än det andra! De här personerna och de som kämpar med dem, i och i andra delar av världen men framför allt i , ska veta att trots att den etiopiska regimen har tystat dem för tillfället ser vi till att deras röster fortsätter att höras. Vi kämpar också för att deras röster ska höras snart igen. Det är viktiga röster i . Det är allas vårt ansvar. kanske kommer att falla samman . Då vilar ansvaret tungt på det styrande partiet, TPLF. Enligt den etiopiska statstelevisionen i går pågår just nu stora demonstrationer och generalstrejk i . Transportsektorn och näringslivet är helt lamslaget för tillfället.