prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — Jag vill för oss sverigedemokrater börja med att yrka bifall till vår reservation 12, som innebär att bifaller vår motion 2017/18:1607 yrkande 2. Vidare yrkar jag bifall till reservation 5, som innebär att bifaller vår motion 2017/18:1608 yrkande 5. Betänkande 2017/18:KrU2 Idrott, friluftsliv och folkbildning är ett mycket viktigt betänkande som berör alla. Jag har tänkt att fokusera på våra två yrkanden. Enligt är problemet med matchfixning så stort att det räknas som ett av de största hoten mot framtidens tävlingsidrott. Inte ens i den halländska idrottsvärlden, som jag kommer från, är vi skonade. Det finns i länet flera misstänkta fall av matchfixning . Bland annat ska en spelare i ha erbjudits pengar och tackat nej inför en allsvensk match mot , enligt P4 . Detta är oroande, herr talman. Idrott, friluftsliv och folkbildning har uppgifter om att matchfixning förekommer i i samband med idrottsevenemang avlöst varandra. En hel del har gjorts, och har satsat stora resurser på att upplysa om problemet samt tagit krafttag mot de problem som finns. Detta är givetvis bra. anser vi att fler åtgärder bör vidtas för att få bukt med problemet. Vi ser gärna en straffskärpning och att matchfixning ska ses som ett grovt brott eftersom det inte enbart drabbar den enskilde utan även laget och den lokala föreningen. Men det gäller även generellt samtliga som är involverade i idrottsvärlden i och med att matchfixning undergräver förtroendet för idrottsvärldens tävlingsmoment. På grund av straffvärdet för mutbrott saknar polisen möjligheter och befogenheter att använda sig av bland annat telefonavlyssning. Det är en metod som har använts med framgång i flera stora internationella . Vi sverigedemokrater föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att höja straffvärdet på mutbrott. Utöver det föreslår vi sverigedemokrater ett ökat nordiskt samarbete på området. Samtliga nordiska förbund har kommit överens om att ta fram en gemensam handlingsplan för hur man motverkar och förebygger matchfixning. Därutöver har inom ramen för det parlamentariska samarbetet fört upp frågan på sin agenda. stöttar de nordiska idrottsförbundens gemensamma kraftsamling i denna fråga. Inom har arbetet inte mött något motstånd från övriga partier. Därför är det vår förhoppning, herr talman, att övriga partier även i den här församlingen kan stödja vårt yrkande, som ligger i linje med det nordiska arbetet. har framhållit idrottens betydelse för folkhälsan och hur viktigt det är att det finns goda möjligheter till idrott och fysisk aktivitet för alla grupper i samhället. Ett led i vår ambition är att främja folkhälsan i alla samhällsgrupper. Vi vill med hjälp av det statliga stödet till idrotten stimulera idrottsrörelsen att göra en nationell bedömning av ekonomiska och verksamhetsmässiga behov för att upprätta ett nationellt parasportotek. Vi är öppna för att skjuta till de resurser parasporten efterfrågar för att på nationell nivå göra det möjligt att inrätta ett sportotek med den idrottsutrustning som inte sällan kan vara kostsam för den enskilde med funktionsnedsättning. På så vis kan vi säkra att alla har möjlighet att prova på nya idrotter oavsett fysisk förutsättning för att hitta den träningsform som passar den enskilde. 25 PER LODENIUS (C): Idrott har så mycket att ge i form av hälsa, glädje och samvaro. är det också genom idrotten man kan få insyn i och kunskap om föreningsverksamhet, ideellt engagemang och i förlängningen kunskap i demokrati och samhällsengagemang. Därför är det viktigt att främja ett brett och tillgängligt idrottsliv i hela landet. Det ska vara ett idrottsliv där både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler. Idrott, friluftsliv och folkbildning vill se generella förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet, inte minst för föreningar som arbetar med insatser som leder till integration och gemenskap. Det är viktigt att ansökningsprocessen för föreningarna sker på ett effektivt och smidigt sätt men också att föreningslivets ideella engagemang och funktion i samhället värdesätts ännu mer. Tillgängligheten och möjligheten att kunna delta är viktigt. Ofta kan man som barn eller ungdom prova på flera olika aktiviteter innan man hittar den som passar just en själv. Jag tror att vi alla har den erfarenheten när det handlar om våra idrottsprestationer och vårt idrottsutövande. Men, herr talman, det finns skillnader och hinder, och de måste bekämpas och tas bort. Det kan vara att man har en funktionsförutsättning som gör att den vanliga idrottsföreningens verksamhet kan vara svår att delta i. Då finns parasporten, som erbjuder en spännande palett av idrotter. Jag kan verkligen rekommendera att ta del av Paralympics, som startar om ungefär , för att få en spännande bild av vad parasporten kan erbjuda. I vissa parasporter krävs det dock speciell utrustning som ofta är kostsam. Att behöva införskaffa en dyr utrustning innan man ens har kunnat prova om det är den sport som blir ens passion kan bli ett oöverstigligt hinder. Det kan också bli ett oöverstigligt hinder för en förening som vill engagera sig inom parasporten att behöva köpa in dyr men nödvändig utrustning innan man ens vet om det finns tillräckligt intresse för en satsning. Därför bör det utredas hur man kan skapa ett nationellt föreningsdrivet bibliotek där parasportutrustning kan lånas. Ett sådant bibliotek kan också bidra till att möjliggöra ett aktivt friluftsliv som också det kan kräva anpassad utrustning om du har olika funktionsförutsättningar. Flickor slutar idrotta i en tidigare ålder än pojkar. Att påverka normer tar tid, men dagens regering – Socialdemokraterna och – sitter på verktyg som snabbt skulle kunna användas för att minska systembristerna. Tyvärr gör man inte det. Det finns mycket som försvårar för tjejer och kvinnor att utöva idrott på lika villkor. Det finns också en koppling mellan flickor som slutar idrotta i de tidiga tonåren och ökad psykisk ohälsa liksom ökad risk för benskörhet längre fram. Varför är det fortfarande så här? Många faktorer verkar samspela, och flera olika aktörer är ansvariga. Det är allt från stat och kommun till civilsamhället med flera. Men vi vet att idrott är bra för både det fysiska och det psykiska välbefinnandet. Då måste det också vara viktigt att ta reda på orsaker till att flickor slutar tidigare så att effektiva åtgärder kan sättas in. Till exempel saknas , enligt , en nationell jämförelse som redovisar hur mycket medel som kommunerna fördelar till barn- och ungdomsidrott samt hur fördelningen ser ut för pojkar respektive flickor. Det handlar också om hur träningstider i hallar och idrottsarenor fördelas. vill därför se en bred analys av vad som hindrar att jämställd idrott genomförs. Det är för att utifrån detta ska få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet också inom svensk idrott. Ojämställdheten inom idrotten börjar redan på de första knaggliga träningarna på småbarnsben och är ett problem som multipliceras . Idrott, friluftsliv och folkbildning Det civila samhället med föreningslivet, idrotten, friluftslivet och folkbildningen spelar en otroligt stor och viktig roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Det gäller till exempel , som startade inför och som riktade sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Genom studiecirklar som stöttar och utbildar personer med intellektuell funktionsnedsättning i att ta del av och använda sin medborgerliga rättighet att rösta bidrar Mitt val till att ytterligare några av våra medborgare i får möjlighet att använda sin rätt att påverka det samhälle vi lever i. Man fortsätter nu med Mitt val-studiecirklar runt om i vårt land för att allt fler ska kunna använda sin röst, sin rättighet, i årets val. Studiecirkeln kan här också bli början till något mycket större, en början till något som man kanske inte hade förutsett. Vad jag vill peka på är friheten och öppenheten som ger folkbildningen dess kraft att genom just bildning möta varje individ där den står för att därifrån lyfta den vidare in i ett livslångt lärande. Folkbildningens kraft ligger också i att den finns över hela landet. Därför är det viktigt med ett generellt stöd för folkbildningen. Vi i politiken ska vara försiktiga med att styra folkbildningen alltför detaljerat mot vad vi själva ser som viktigast för stunden. Med det, herr talman, vill jag avsluta med att jag självklart står bakom samtliga av stödda reservationer men för tids vinnande väljer att här yrka bifall endast till reservation 8. 26 (L): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4. Som föregående talare sa är det knappt sedan i Pyeongchang avslutades – ett med svenska mått mätt med fantastiska prestationer, både sportsliga och personmässiga. invigs Paralympics 2018. Det blir 270 nya tv-timmar med fantastiska prestationer och förhoppningsvis ett medaljregn över även då. Då är det 19 svenska idrottare som ska slåss om de åtråvärda medaljerna. I har vi också siktet inställt på 2021, då jag hoppas att vi kan välkomna det som är världens största breddidrottstävling, Special Olympics, och de många tusen idrottare, tränare och närstående som kommer för att delta i den till Åre . Parasporten i , herr talman, är väldigt framgångsrik – på elitnivå och i internationell jämförelse men också inom gränser. Liksom i andra idrotter har intresset också för breddverksamheten blivit allt större i . Det har inneburit att många personer med funktionsnedsättning har blivit delaktiga i en social gemenskap som de annars skulle ha gått miste om. Deras självförtroende och mentala hälsa har stärkts, och folkhälsan har stärkts. Framgångar för elitidrottare är viktiga. Det kanske allra viktigaste för personer med funktionsnedsättning är att kunna titta på de 270 tv-timmar som ligger framför oss och få förebilder, personer att se upp till, som kan driva dem själva till ett nytt liv. Idrott, friluftsliv och folkbildning Särskilda elitsatsningar inom parasporten, herr talman, tycker jag därför ska både välkomnas och uppmuntras av övriga. Tänk om en parasportare på elitnivå hade haft samma förutsättningar som sin kamrat på OS-nivå som tävlar i det så kallade vanliga . Då hade vi kunnat se ett betydligt större lag i Pyeongchang än 19 personer. Vi hade också kunnat se betydligt fler medaljer. Idrottsrörelsen, herr talman, måste bli bättre på att inkludera personer med funktionsnedsättning. Idrotten har som sagt ungefär 2 miljarder i stöd från staten, ett omfattande stöd från kommunsektorn och stöd från andra delar av samhället. I målformuleringarna nämner vi också särskilt personer med funktionsnedsättning. Trots detta är idrotten för dessa personer kraftigt åsidosatt. Det här måste vi ändra på, och därför behöver både en uppföljning av riksidrottsstödet och en mild styrning av detsamma komma till stånd. När det gäller Special Olympics och personer med intellektuella funktionsnedsättningar och utvecklingsstörda är det faktiskt så att den gruppen är ännu mer åsidosatt. Den syns nästan inte alls. Det är möjligt att begreppet Special Olympics är nytt till och med för någon i den här salen. Till 2021 blir det förhoppningsvis väldigt känt. Vi vet att den satsningen är på breddidrott; vi vet att den också är en stor folkhälsosatsning. Det är en jättelik rörelse över hela världen. Vi i behöver verkligen ta klivet framåt. Här har vi långt till de föreningar och anläggningar som kan stödja och driva idrotten för de här personerna. Jag har exempel på personer i mitt hemlän som behöver åka till för att deras klubb ligger där. Ingen av Hallandsklubbarna vill eller har möjlighet att ta emot de här personerna – och det är personer som deltar på internationell nivå. Det ska inte vara dyrare eller krångligare för den som har funktionsnedsättning att utöva sin idrott än det är för andra. För att detta ska vara möjligt måste också behoven hos personer med funktionsnedsättning tillgodoses, bland annat när det gäller tillgång till anläggningar och fördelning av tränings‑ och tävlingstider men också att pusha på föreningar ute i vardagen att ställa platser och kunskap till förfogande. Här behövs utbildning, vilja och medel, möjligheter till anpassad utrustning – det var Per Lodenius inne på – och stimulans till långt fler klubbar att ordna träning men också ta till sig tränare som vill jobba med dessa frågor. Det är som jag ser det en av idrottens viktigare funktioner att inkludera hela samhället. Idrotten är historiskt sett väldigt duktig på att inkludera många olika grupper, men här har vi fortfarande personer som åsidosätts. Med det, herr talman, vill jag som sagt yrka bifall till reservationerna 1 och 4 från Liberalernas sida. I övrigt ställer jag mig bakom betänkandet. 27 (KD): Idrott, friluftsliv och folkbildning Först vill jag yrka bifall till reservationerna 10 och 13. Vi vet att idrotten och idrottsrörelsen har stor betydelse i samhället. Det finns ett stort antal utövare, ideellt arbetande och andra engagerade människor i . Det finns också ett omfattande intresse för idrott som underhållning. Vi har ju haft ett i Pyeongchang med riktigt bra resultat för : 14 medaljer – sju guld, sex silver och ett brons. Vi gläder oss och talar gärna i vi-form: Det gjorde vi bra, eller hur? kommer också Paralympics, som vi hört här. Det blir också intressant att följa. Jag är själv idrottsnörd och ser bland annat fotboll som konst. Det kanske inte alla här håller med om; jag vet inte. Det finns både bra och dålig konst, eller hur? Det sociala värdet av idrotten handlar bland annat om positiva effekter på hälsan, minskad ungdomskriminalitet, ett omfattande ideellt arbete och regional utveckling och upprustning. Det finns många exempel på hur ensamkommande barn och ungdomar kommit in i samhället genom idrotten. I tidningen berättas om en aktivitet i . Där insåg att idrotten kunde vara en väg in i samhället och dessutom göra vardagen uthärdlig, så de ordnade en fotbollsturnering i . Alla älskar ju fotboll, säger och . Vi har många som spelar fotboll i olika klubbar men också personer som bara tycker det är kul. Alla kom hit , så vi delade upp i lag, berättar de och fortsätter: Många ensamkommande älskar fotboll men kan inte spela i inomhuscuper eftersom de saknar uppehållstillstånd. Därför arrangerade vi den här turneringen, så att alla kunde ha roligt. Framför ganska välfyllda läktare i Sunnerbohallen spelades många matcher av hög kvalitet. har ett stort antal ensamkommande flyktingbarn och ungdomar kommit till . Idrotten är universell, och många av de nyanlända har idrottsbakgrund från hemlandet och är duktiga på sin sport. En plats i det lokala idrottslaget är därför för många en väg in i samhället. I föreningen får man sociala kontakter, lär sig förstå kulturella mönster, övar på språk och utvecklar sin identitet. Vi menar från allianspartierna att regeringen därför bör ta initiativ till en analys av detta arbete och återkomma med förslag om hur samhället i stort ytterligare kan stötta föreningar som arbetar med integration. Jag ingick i kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som lämnade in en rapport under namnet – en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar. Den handlar alltså framför allt om barnperspektivet. Enligt gruppens mening behöver bidragen till idrotten utformas på ett sätt som säkerställer att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Det låter ju logiskt, eller hur? Den aktuella ministern lovade under en interpellationsdebatt att bevaka detta framöver. Vi lovar från Alliansens sida att bevaka hur ministern följer upp det. Idrott, friluftsliv och folkbildning Med en dåres envishet vill jag ta upp ett ämne som jag redan tagit upp här, nämligen fritidspengen. Fritidspengen uppgick till till barn i klass 4–9 med svag familjeekonomi – de hade haft försörjningsstöd, eller socialbidrag som det hette förr, av . De fick fritidspeng för att kunna vara med på en aktivitet: idrott, kulturskola eller liknande. Varför tar regeringen bort detta? Det användes av ett antal kommuner. Fritidspengen kom barn som lever i socioekonomiska svårigheter till del. Jag förstår inte hur regeringen kan vara så hjärtlös och ta bort en så viktig sak som fritidspengen. Jag tror att det finns ett antal personer på regeringssidan som håller med mig. vill jag säga några ord om folkbildning och om folkhögskolornas och studieförbundens viktiga roll. För tids vinnande ska jag nöja mig med att bara nämna lite grann om hur viktig folkhögskolan är för ungdomar. Man talar om en andra chans. Jag tycker att det är ett fint uttryck. Man kan få en andra chans. När man har tappat glöden och intresset för skolan kan man komma in på folkhögskolan och få en nytändning. Det skulle kunna betyda väldigt mycket. Studieförbunden har jag en personlig upplevelse av i min utbildningsresa, där jag blev lärare. Studieförbundens och folkhögskolornas viktiga roll understryker vi kristdemokrater med ett riktigt kraftigt understreck. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 28 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , utrikesminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Regeringens finanspolitik i högkonjunktur 29 (M): är ett av världens mest konjunkturkänsliga länder. I högkonjunktur är det därför extra viktigt att vi bygger upp en buffert till dess att konjunkturen vänder nedåt igen. Inträffar en ny djupare kris är det viktigt att vi har skyddsvallar att möta den med. har vi en stark konjunktur, men vi har en svag regering. Inte har en svensk finansminister sparat så lite i högkonjunktur. I stället är finanspolitiken expansiv, och regeringen brer på med stora utgiftsökningar. Dessa utgifter kommer också att finnas kvar när ekonomin vänder. Min fråga till finansministern är: Varför sparar ministern mindre än vad föregångarna , och gjorde i högkonjunktur? 30 Finansminister (S): Jag sparar betydligt mer än vad och gjorde när de satt i regeringsställning. När styr på vet vi hur det slutar: Man inleder med stora, ofinansierade skattesänkningar och avslutar mandatperioden med gigantiska underskott. av tre möjliga har moderater lämnat med gigantiska underskott. Det gäller även i regeringen – man lämnade efter sig ett underskott som var det största sedan budgetsaneringen. Det beror inte bara på att det var lågkonjunktur och finanskris i början av de åtta åren. Även i den uppåtgående konjunkturen valde att sänka skatten mest för dem som tjänar mest och att skuldsätta hela svenska folket. Den del av sparandet som rensas för konjunkturen – det strukturella sparandet – var långt ifrån överskottsmålet när var med och styrde. Vi, däremot, ser till att spara i ladorna. 31 (M): Det är oerhört intressant att inte kan få svar på frågan varför finansministern sparar mycket mindre i högkonjunktur än tidigare finansministrar gjorde. bygger vi inte de skyddsvallar vi har gjort tidigare. Låt mig bara tala om följande för och svenska folket: Ja, vi har haft en tuff lågkonjunktur. hade vi överskott i statens finanser, och det berodde på Alliansens budget – som hela fattade beslut om. 32 Finansminister (S): Jag kan dock konstatera att Alliansens budget inte var lika restriktiv som det budgetförslag jag hade lagt fram till . Däremot vet vi att jag, liksom mina företrädare, har fått städa upp efter stora moderata budgetunderskott. har vi dock betalat av på statsskulden, och jag kan konstatera att vi nu har den lägsta statsskulden sedan just 70-talet. Det är den lägsta . Så fungerar det när socialdemokrater får sitta i regeringsställning och ta ansvar för statsfinanserna. 33 (SD): Jag vill ställa min fråga till . Vi har en alarmerande situation inom sjukvården. har numera längsta vårdköer. Var fjärde patient tvingas vänta än vårdgarantins på att få sin behandling. Här ingår även de med allvarliga cancersjukdomar. diagnostiseras mellan 450 och 500 patienter med livmoderhalscancer, men av dessa patienter får vård inom maximal tid. Faktum är att väntetiderna är de längsta sedan man började mäta vårdköerna. Socialdemokraterna gick till val på att korta vårdköerna, men utvecklingen har i stället blivit den rakt motsatta. lovar man återigen att komma till rätta med köerna, men inte förrän . Man vill göra personalsatsningar genom att utbilda fler, anställa fler och se till att arbetsmiljön förbättras. Det tycker vi är bra, men sådant tar tid. Vad gör regeringen för de patienter som står i kö ? 34 Finansminister (S): En sak är väldigt tydlig: Vi kommer aldrig att korta köerna med de stora och omfattande skattesänkningar som inte bara allianspartierna utan även föreslår i riksdag. Det skulle vara ett grundskott mot den generella välfärd och sjukvård vi behöver bygga ut. kommer under de nästa fyra åren inte att behöva stora skattesänkningar, utan kommer att behöva stora investeringar i sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Det är precis detta regeringen föreslår. har vi gjort en historisk ökning av anslaget till sjukvården, , för att säkerställa god sjukvård i hela landet. Vi hade dock ett annat förslag, vilket stoppades av och allianspartierna, nämligen att göra det mindre skattemässigt gynnsamt för läkare att säga upp sig från landstingen och i stället jobba som inhyrda hyrläkare. Det skulle förbättra vården om man hade fasta läkare. Varför var emot den skatteförändringen? 35 (SD): står vi inför ett nytt val. Varför har inget hänt i praktiken sedan förra valet? Vad är det som säger att väljarna kan lita på ert löfte den här gången, finansministern? 36 Finansminister (S): Jag fick inget svar från . Det är tydligt: tillsammans med allianspartierna stoppade den möjlighet vi hade kunnat ha att göra det enklare för landstingen att få fast anställd personal. Det är väldigt sorgligt att vi inte kunde få den chansen. Det hade underlättat för landstingen inte minst i glesbygd, där man alldeles för ofta har hyrläkare inte bara på vårdcentralerna utan även på akutsjukhusen. Regeringen är beredd att fortsätta satsa på sjukvården. Det är ett otroligt viktigt område, och vi socialdemokrater vill se 14 000 fler vårdanställda under nästa mandatperiod. Regeringens inställning till vinster i skolan 37 (V): Som vänsterpartist är jag stolt över att vi har kommit överens med regeringen om att lägga fram en offensiv politik när det gäller vinstfrågan och att alla resurser som ska gå till vår välfärd faktiskt går till välfärden och inte till riskkapitalbolag. Jag fick dock information om att gymnasieminister bland annat har varit på en regeringsresa där hon tog med sig en av dessa skolkapitalister, nämligen som äger Kunskapsskolan. Jag skulle vilja ställa frågan till dig, gymnasieminister : Hur kommer det sig att vi ena dagen är överens med er om att alla resurser ska gå dit de är avsedda, det vill säga till barnen och personalen, och att du är med på en regeringsresa tillsammans med – som är en av de absolut värsta skolkapitalister vi har i det här landet? 38 Statsrådet (S): Vi är helt överens. Resurserna som går till svensk skola ska gå till undervisning, elevhälsa, väl utrustade skolbibliotek, lärare och rektorer. De ska inte gå till en obegränsad rätt att ta ut vinst. Det svenska systemet med en marknadsstyrd skola har stora nackdelar, och jag är den första att tala om dessa nackdelar och göra mitt för att vi ska ha en skola som styr mot kunskap och bildning och inte mot vinst. Den fråga ställer handlar om två resor till som jag har gjort. Vid den ena resan, då jag deltog i en mycket stor mässa, deltog ett hundratal svenska företagsrepresentanter. Jag har förstått att en av dem var , som nämner.