prot · H60933 · 2018-12-19 00:00:00 — Vi har sett behovet under en tidigare vända. Jämställdhetsarbetet och kvinnors makt och inflytande växte fram , när vi fick rösträtt, fram till . Sedan stannade det av under kriget, och fick vi hemmafruidealet. Då växte det fram en vrede över att arbetet avstannade. Det var Grupp 8, och det var läkare och tandläkare som slöt sig samman i många olika grupper som sa att nu måste något göras. Det växte fram en idé, att vi måste ha lagstiftning. Jämställdhetslagen, som liberalerna och var de främsta pådrivarna för, kom 1980. Man såg dock att för att lagen verkligen skulle få effekt måste man ha en central institution – . Den första var , som jobbade aktivt här . Bland annat den tidigare så förkastliga genusforskningen fick en blomstringsperiod. Det var viktigt att se varför det var så ojämställt mellan kvinnor och män. Det var osynliga strukturer inom hälso- och sjukvården och alla sektorer som låg bakom. Sedan fick vi en ändring i lagstiftningen 2009. Vi fick diskrimineringslagen, som skulle täcka alla diskrimineringsgrunder. Men fick inte de muskler som behövdes för att tydliggöra vikten av att driva arbetet framåt, inte bara inom jämställdhetsområdet utan också för de övriga diskrimineringsgrunderna. Det är detta som ligger bakom behovet av att skapa en jämställdhetsmyndighet. Låt vara att jag var kritisk mot att en del uppgifter från för kvinnofrid lyftes in där, men jag var inte kritisk till idén. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Myndigheten har verkat . Ja, den har mött motigheter och svårigheter, men jag hyser ingen tvekan om att dessa kan lösas. Att avveckla , som vi behöver som blåslampa för att jämställdhetsarbetet ska fortskrida på alla områden och inom samhällets alla sektorer, tycker jag är fel. Senast kom , där det ytterligare understryks att integreringsarbetet måste stärkas. Vi har en myndighet som kan göra detta. 160 (L): samlades vi i denna kammare för en metoo-debatt. Vi diskuterade utifrån det faktum att ojämställdheten i vårt land hade blivit brutalt synlig och vad vi tillsammans kunde göra för att ändra på det. Det var en väldigt engagerad och ovanligt samstämmig debatt om att vi inte skulle släppa jämställdhetsfrågorna utan fortsätta att arbeta för ökad jämställdhet tillsammans. Detta gjorde vi också som följde. I stor enighet antog vi en ny sexualbrottslag som bygger på samtycke, och startade en ny expertmyndighet för jämställdhet. Där jobbar ett femtiotal personer. Det är poliser, socionomer, journalister och åklagare – en lång rad kompetenser som är i färd med att bygga upp ett arbete för ökad jämställdhet. Det är en viktig sak. Sedan den svenska jämställdhetspolitiken, som beskrev, gick in i sin andra fas och började arbeta aktivt har det funnits en ständig akilleshäl, och det har varit bristen på uthållighet. Tillfälliga projekt och satsningar har avlöst varandra. En permanent expertmyndighet kan lösa detta. Jag talar av egen erfarenhet, för jag har som statsråd i en alliansregering varit ansvarig för att samordna, hålla koll på och inspirera departement och myndigheter och trycka igenom en fråga som ingen har överst på dagordningen. Det spelar ingen roll vilken myndighet eller departement det är: Det är alltid något annat som är viktigare. För mig är detta, precis som sa, att förneka vad vi har lärt oss. Jämställdhet handlar väldigt mycket om engagemang men också om kunskap, forskning, metoder, uppföljning och mål. På vilket annat område ställer vi oss alla bakom ett antal mycket viktiga mål som ingen följer upp och kollar? För Liberalerna är det ett stort bakslag när vi ser att denna expertmyndighet hotas att kvävas i sin linda. Jag tycker också att det är värt att påpeka att vi har fått en kvittens av dem som vi representerar om att jämställdhetsfrågor är väldigt viktiga. I den senaste vallokalsundersökningen som gjordes i samband med valet har jämställdheten som en av de viktigaste frågorna klättrat och är på tredje plats. Jag och Liberalerna tycker att när nu fattar ett beslut som innebär att myndigheten läggs ned blir det en mycket tydlig signal i vårt land, utanför vårt land och till våra väljare om att vi sänker våra ambitioner på jämställdhetsområdet. Jag vill gärna betona att det som vi har gjort har varit bra, men det har inte räckt. Det har inte samordnats, och det har inte funnits någon struktur. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Det finns fantastiska verksamheter, och många har nämnt dem. Det var nämligen en viktig sak för oss i Liberalerna när myndigheten bildades att det nationella kompetensteamet för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i skulle finnas kvar. Vi ser stora möjligheter i att permanenta den. Vi har avsatt resurser till detta arbete. Det finns många andra verksamheter som inte står i motsatsställning till en jämställdhetsmyndighet. Det handlar inte om att vi behöver göra lika mycket eller mindre. Vi behöver göra mer, och vi behöver göra det bättre och mer strukturerat. Liberalerna kommer att arbeta vidare för att det djupt olyckliga riksdagsbeslutet om att lägga ned ska ändras. I detta anförande instämde (MP). 161 (M): Jag är så trött. Vad är jag trött på? Jag är inte trött för att jag har sovit dåligt, utan jag är faktiskt trött på att lyssna på , på och på Socialdemokraterna. De framställer sig själva som de goda och som de som står för jämställdhet. Och de som är jätteelaka det är tydligen vi moderater. Som har framkommit i denna debatt är det ungefär som att vi vill lägga ned all jämställdhetspolitik över huvud taget. Det är naturligtvis helt fel. Jag kan som exempel ta brott mot kvinnor. Vi satsar alltså mer på rättsväsendet, och det mesta går till polisen. Jo, det gör det därför att våldtäktsutredningar läggs på hög. Det är inte jämställt att våldtäktsoffer får vänta på att våldtäkterna ska utredas. Det går så att bevisning försvinner, och man får skriva av utredningar. Innan jag kom in i jobbade jag som polis i . Jag har utrett grova kvinnofridskränkningar, och jag har utrett brott mot barn. Där var det väldigt många invandrarkvinnor som blev misshandlade och utsatta för grov kvinnofridskränkning i sina hem. Det sorgliga var att vissa hade varit i i 10–, men de kunde inte svenska. Det är en riktig kvinnofälla att inte kunna svenska. Vi har förslag om att man ska lära sig svenska snabbare. Utöver detta vill vi när det gäller rättsväsendet öka straffen för våldtäkter när det gäller normalgraden och för grova kvinnofridskränkningar. Vi vill att man ska använda kontaktförbud med fotboja oftare. Det ville till exempel inte när vi tog beslut förra mandatperioden. De tyckte mer synd om gärningsmannen, och detta skulle inskränka på hans frihet. Vi vill kriminalisera moralpoliser, vi vill ha specialutbildade poliser när det gäller hedersbrott och när det gäller våld mot kvinnor. Vi vill ta bort mängdrabatten. Om någon begår tre våldtäkter blir det fullt straff för den första. Sedan får man rabatt redan vid den andra, och vid den tredje är det nästan gratis. Det tycker vi är helt galet. Vi vill att man ska ha fullt straff för de tre grövsta brotten. Sedan har sexualbrotten ökat väldigt mycket. Det har också framkommit i olika utredningar att det är väldigt många utländska män som gör sig skyldiga till sexualbrott. Vi vill att fler av dem ska utvisas. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Jag observerar också att man lite hånfullt talar om RUT-avdraget, ungefär som att det är bara de rika som använder sig av det. Men vilka är det som får dessa RUT-jobb? Jo, det är ofta invandrarkvinnor som inte har utbildning och som inte kan språket. Det är deras chans att komma ut i arbetslivet, tjäna egna pengar och lära sig svenska. Då har de mycket större chans att lämna ett våldsamt hem där de blir slagna. Det är jämställdhetspolitik på riktigt. Så tala inte föraktfullt om RUT-avdrag! Det är verkligen de som behöver jobben som får dessa jobb, och det är jämställdhet på riktigt. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2018/19:1 delvis) 162 (V): Vi debatterar nu utgiftsområde 22 Kommunikationer i förslaget till statsbudget. Detta är ett viktigt utgiftsområde med utgifter på . Det handlar om viktiga satsningar för att kommunikationerna i vårt land ska fungera. Inte minst handlar det om investeringar i en hållbar transportsektor som ska göra att vi når våra klimatmål, i synnerhet målet om att minska utsläppen från transportsektorn med till 2030. ligger vi långt från detta mål. bedömer att vi behöver minska våra utsläpp för att nå målet. minskar vi utsläppen med blott . Detta är ett viktigt mål, eftersom transporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Det är viktigt, eftersom världens klimatexperter återigen har konstaterat att det är mycket bråttom att minska utsläppen om vi ska hålla ökningen av den globala uppvärmningen . Vi måste minska utsläppen för våra barns och barnbarns skull. Men det är fullt möjligt att nå våra klimatmål på transportområdet. Inom detta utgiftsområde handlar det till exempel om att göra kollektivtrafiken billigare och bättre och om att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Vi behöver också öka antalet persontransporter på järnvägen. Vi behöver investera mer i både ny järnväg och underhåll av befintlig. Vi behöver bygga höghastighetsbanor och knyta ihop våra svenska järnvägslinjer med de europeiska. Vi behöver ge SJ nya ägardirektiv, där de uppdras att köra nattåg till kontinenten och ombesörja utlandsbiljetter. Ett ensidigt vinstfokus behöver också ersättas med fokus att köra mer tåg till rimliga biljettpriser. Marknadsexperimentet i järnvägsunderhållet måste få ett slut. Målet ska vara att få en järnväg av schweizisk klass avseende punktlighet, service och turtäthet. Detta kommer förstås att kosta. Men det går att finansiera, bland annat genom en höjd flygskatt och avgift på långa lastbilstransporter. Vi behöver också se cykling som ett transportslag, där cykelinfrastruktur byggs ut i sammanhängande nät. Det behövs fler cykelparkeringar och lånecykelsystem, och cykeln ska kunna tas med på tåget. Vår personbilsflotta behöver elektrifieras. Därför vill vi i ha ett försäljningsförbud mot nya personbilar som drivs på fossila drivmedel. Överlag måste bilnormen brytas. vill inte att det byggs nya dyra motorvägar som ökar bilismen och utsläppen. Våra städer måste planeras för gång-, cykel- kollektivtrafik, inte utifrån bilens behov. Biobränsle kommer att behövas främst för de tunga transporterna. Men även här kommer elektrifiering att vara nödvändig. Mer investeringar behöver också göras för att skapa en hållbar sjöfart med hållbarare drivmedel. Detta är bara några exempel på frågor som sorterar under det utgiftsområde som vi nu debatterar. Det budgetförslag som har lagts fram av övergångsregeringen lever inte fullt ut upp till de reformer som vi i anser vara nödvändiga. Vi i står dock bakom övergångsregeringens budget som det enda rimliga i den nu rådande situationen, där en övergångsregering styr fram till dess att vi har en ny regering på plats. Det som har skett är dock att och hastigt ihopskissade budgetreservation röstades igenom med stöd av . Det handlar om ett hafsverk på 28 sidor, vilket kan jämföras med övergångsregeringens budget på ca 3 800 sidor om vi räknar med alla bilagor. På grund av sitt politiska innehåll har , och budgetreservation med rätta utnämnts till en katastrofbudget. , sänker skatter för redan välbärgade med . Detta finansieras med drakoniska nedskärningar på arbetslösa, biologisk mångfald, klimatinvesteringar, solceller och elektriska fordon, indraget stöd för byggnation av klimatsmarta hyresrätter, höjda kostnader för barn som vill gå i , indragen fri entré på våra museer och – som vi hörde i den tidigare debatten – en nedläggning av . Ja, det här är bara några exempel på konsekvenserna av den här budgetreservationen. M, KD och SD! Varför ska skattesänkningar för de rikaste finansieras med neddragningar på barn, arbetslösa och klimatomställningen? Mer specifikt för vårt område handlar det om nedskärningar med . Det handlar om neddragningar på kollektivtrafik på landsbygden, försämrat vägunderhåll på och mindre pengar till och Transportstyrelsen. På vårt utgiftsområde hittar vi också referensen till den av M, KD och SD avskaffade flygskatten. Vilken planet lever ni på? Att mitt under brinnande klimatkris avskaffa flygskatten utan andra alternativ är som att hälla bensin på elden. Varför gör ni så? Den kraftigaste försämringen på det här utgiftsområdet är dock att M, KD och SD stoppar den mycket uppskattade satsningen på gratis kollektivtrafik för barn och unga . Jag har själv träffat på mängder av ungdomar som stolt har viftat med sitt – kollektivtrafikkortet heter så här i – för att sedan kliva på pendeltåget till badplatsen med vännerna eller ta bussen till fotbollsträningen. Att kunna röra sig fritt i kollektivtrafiken tycker jag ytterst är en demokrati- och rättvisefråga. Plånbokens storlek ska inte avgöra om du ska kunna följa med kompisarna och bada eller åka på träning. Ett ökat kollektivtrafikresande är också en miljöfråga. Ju mer vi vänjer våra barn vid att resa kollektivt, desto mer kommer de att göra det . Utsläpp sparas också när ungdomarna kan resa själva i kollektivtrafiken i stället för att bli skjutsade och hämtade av bilkörande föräldrar. , och – , ! Varför ska inte alla unga ha samma möjlighet att resa i kollektivtrafiken? Varför försämrar ni för miljön? Varför gör ni sommarbadet till en klassfråga? Det finns ytterligare en viktig kommentar till den budget som håller på att röstas igenom, och det gäller formen för hur , nu agerar. Det hela skulle kunna liknas vid en fotbollsmatch: Vi har två lag, och matchen ska börja . Plötsligt dyker det ena laget upp en kvart tidigt, springer ut på planen och sparkar in ett antal mål. Precis så är det med M‑KD-SD-budgetreservationen. Vi har ju vissa spelregler, alltså principer för framtagandet av övergångsbudgeten, som våra sju partier är överens om. Så fort de kan väljer dock M, KD och SD att bryta mot de här spelreglerna. M och KD har lämnat en gemensam budgetreservation som är full med ny politik – i strid med den överenskommelse vi har mellan partierna. De springer med andra ord ut på fotbollsplanen en kvart tidigt och börjar matchen utan motspelare. Det andra laget, det vill säga den rödgröna majoriteten, får inte ens underkänna det här fuskspelet. och hans regering får inte ens avgå. , tycker att övergångsregeringen ska administrera deras nedskärningsbudget. Vad är fair play i detta? Jag vänder mig särskilt till dig, , och . Ni moderater är ju valets stora förlorare. Ni tappade 170 000 röster. Ni är det mindre blocket. Ni är inkapabla att bilda regering. Ändå vill ni tvinga att sänka skatten för de allra rikaste, sparka på sjuka och arbetslösa, avskaffa flygskatten, ta bort gratis kollektivtrafik, halvera klimatinvesteringarna och stänga över . Är det så man är den vuxne i rummet, ? Svara gärna på det. Jag ska avsluta mitt anförande. Det rimliga hade förstås varit att invänta en ny regering. Då kunde de politiska partierna lägga fram sin ekonomiska politik som antingen regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. Jag beklagar djupt att utskottet nu föreslår att flera viktiga anslag ska minskas i förhållande till övergångsregeringens förslag. Detta innebär en lägre ambitionsnivå för vårt utgiftsområde och att det blir svårare att nå våra viktiga målsättningar. Det gäller inte minst möjligheten att nå sektorsmålet om att minska växthusgasutsläppen med till 2030. Jag beklagar att nu får en budget som är helt och hållet oansvarig till både form och innehåll. Av det skälet deltar inte i beslutet om det här utgiftsområdet. Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande, som vi har tillsammans med Socialdemokraterna och , och jag yrkar avslag på reservation i betänkandet. 163 (M) replik: Tack, , för det jag kanske inte ska kalla frågor utan möjligen attacker! Det var väldigt höga toner här från – och en del krokodiltårar, får jag väl också säga. Jag finner ändå anledning att gå upp och bemöta en del av dem. Till att börja med kan jag ju konstatera att det är ganska märkligt att säga att det görs neddragningar på och Transportstyrelsen när förhoppningsvis är medveten om att detta är en följd av att man i budgetpropositionen har förlängt en del insatser som annars inte skulle ha förlängts . Vi gör helt enkelt de justeringarna i enlighet med de principer som har legat bakom övergångsbudgeten. Det andra jag vill ta upp är avgiftsfri kollektivtrafik för unga . Vi tycker inte att det är ett träffsäkert sätt att hjälpa familjer med låga inkomster. Vad vi däremot gör är till exempel att vi återinför fritidspengen till hushåll med ekonomiskt bistånd, för att säkerställa att de barnen får ta del av extra bidrag för att kunna få samma möjligheter som andra barn. Det rör sig alltså om mer specifika och träffsäkra insatser. Vi sänker även skatten på arbete, vilket jag är stolt över, för att fler människor – och absolut inte bara höginkomsttagare, som låter antyda – ska kunna tjäna pengar på att arbeta och få mer ekonomisk frihet. Vad gäller kollektivtrafik för unga ska jag också säga att vi ger landstingen 1,5 miljarder i statsbidrag. Det är därför upp till varje landsting som så vill att fortsätta att prioritera den här reformen, om det är den avgiftsfria kollektivtrafiken man vill fortsätta med. Det är alltså 1,5 miljarder i allmänna bidrag till landstingen, och det finns alla möjligheter att fortsätta den satsningen. 164 (V) replik: Tack för de kommentarerna, ! Det är obestridligt att era skattesänkningar främst gynnar höginkomsttagare; det så kallade jobbskatteavdraget har ju den effekten att ju mer pengar du tjänar, desto större avdrag får du göra och desto mer pengar får du kvar i plånboken. Det är också så att de som inte har ett jobb – de som är sjuka eller arbetslösa – är de verkligt stora förlorarna. De får nämligen inga pengar alls kvar i plånboken med er politik, utan de får bara försämringar. Jag tycker att gratis kollektivtrafik för barn och unga var en fantastisk reform som band ihop det röda, det vill säga rättvisa, med det gröna, det vill säga miljö- och klimatomställningen. Det är så många ungdomar som har vittnat om att det har varit en frihetsreform för dem. Jag tänker till exempel på , som är och kommer från . Hon sa så här till tidningen i om hur reformen fungerade för henne: ”Det betyder jättemycket. Man kan åka ut med sina vänner, åka och bada om det är varmt, till stan, åka och bowla. Det är bra också för dem som sommarjobbar.” bor i , som ligger i . Jag konstaterar att det var moderatledningen där som var med och införde denna gratis kollektivtrafik för barn och unga, som finansierades med pengar från regeringen. Jag måste fråga: Varför ska ni försvåra för och andra ungdomar att röra sig fritt i och alla andra regioner i bara för att ni ska spara ? 165 (M) replik: Med risk för att upprepa mig finns det även fortsättningsvis alla möjligheter för landstingen runt om i att erbjuda avgiftsfri kollektivtrafik för unga , eftersom vi ger stora generella bidrag till landstingen på 1,5 miljarder. Det finns alltså alla möjligheter för att ta upp denna fråga med sina partikamrater eller exempelvis , som är med och styr här i , och rikta frågan till dem om de anser att det är en prioriterad åtgärd just i . Men vad vi också gör, som jag sa och som jag tycker är mer träffsäker politik, är att rikta in våra resurser på de mest utsatta – på familjer med barn, med låga inkomster eller med ekonomiskt bistånd. Till exempel återinför vi nu en fritidspeng och utökar den till att omfatta sommarlovsaktiviteter. Det tycker jag är träffsäker politik på riktigt. 166 (V) replik: Jag konstaterar att om man sänker skatter med , som , gör med denna budget, är det tyvärr mycket som man inte har råd med. Det blir drakoniska neddragningar på miljöbudgeten – den debatten hörde vi i går. Det blir också stora neddragningar för arbetslösa. Som vi kan konstatera på detta utgiftsområde har ni inte ens råd att finansiera gratis kollektivtrafik för våra barn och unga . Detta är en fantastisk frihetsreform som gör att ungdomar kan röra sig mycket friare och vara oberoende av föräldrar som annars måste skjutsa och hämta. Dessutom grundlägger vi ett beteende där man får en relation och en vana att resa kollektivt, vilket är någonting som man förhoppningsvis har med sig när man blir vuxen. Det är alltså även en stor miljöreform som ni nu tyvärr slaktar med er budgetreservation. Det beklagar jag. 167 (S): ska vi debattera trafikutskottets betänkande 1. Ni vet att den budgetproposition som lämnades till beslutades av övergångsregeringen. Vi tog fram särskilda principer tillsammans med sju av åtta partier. Vi socialdemokrater har tagit ansvar och fortsätter att ta ansvar för denna administrativt korrekta budget i väntan på den budget med reformer som kommer att läggas fram när får en ny handlingskraftig regering. Jag trodde att andra partier skulle ta samma ansvar, men efter att ställt sig bakom andra utgiftsramar än dem som övergångsregeringen föreslagit avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22 och lämnar i stället ett särskilt yttrande i betänkandet. Människor ska kunna leva och arbeta i hela vårt land. Att vi kan transportera rikedomar som finns runt om i landet är en förutsättning för att svensk ekonomi ska fungera, och att man ska kunna ta sig tryggt, säkert och till jobbet eller till skolan är lika viktigt. Därför gjorde vi under den förra mandatperioden, utöver den infrastrukturplan som då gällde, extrasatsningar på järnvägs- och vägunderhåll. Därför satsade vi så att nattågen nu går till . Fru talman och alla andra: Ni är hjärtligt välkomna! Därför satsades miljarder på bredbandsutbyggnad. Det sattes också ett nytt mål om att hela landet ska ha tillgång till bredband. Vi vet att tillgång till detta är lika viktigt som el och vatten för våra företag, för vår sjukvård, för vår skola och för dig och mig, vare sig vi bor i glesbygd eller i storstad. Därför införde vi en tonnageskatt för en konkurrenskraftig och hållbar sjöfart, och kan vi äntligen se en ökning av inflaggningen. Därför satsade vi på sjysta villkor inom transportbranschen. Vi införde en sanktionsavgift för de åkeriföretag som bryter mot cabotagereglerna samt högre böter för brott mot kör- och vilotider. Vi har gjort det möjligt för polisen att låsa fast hjul på lastbilar – det som kallas klampning – och att beslagta fordonsnycklar och registreringsskylt för att hindra fortsatt färd om inte sanktionsavgiften betalas eller om lastbilen är i trafikodugligt skick. har vår infrastrukturminister tillsammans med transportministrarna i EU enats om ytterligare skärpningar. Det handlar om att lastbilar måste stanna utanför i minst innan de kan köra nya cabotagetransporter i . Det handlar om nya smarta färdskrivare som kommer att introduceras för att säkerställa effektivare kontroller. Enligt de nya reglerna får man inte ta veckovila i fordonet, och dessutom tas undantaget för kombinerade transporter bort. Allt detta är viktigt på riktigt för att skapa ordning och reda och konkurrenskraft i transportbranschen. Därför har vi också satsat på trafiksäkerhet och fattat beslut om till exempel automatiserade nykterhetskontroller – det vi kallar alkobommar – som kommer att införas i hamnar för att minska rattfylleriet i trafiken. Vidare har vi infört vinterdäckskrav på lastbilarnas samtliga hjul när vinterväglag råder. Detta gäller både svenska och utländska ekipage som kör på svenska vägar. Vi har infört förbud mot att prata eller surfa med mobilen i handen när man kör bil. Vi har också satsat på många fler områden. Vi har en stor utmaning, och den brådskar. Det gäller vårt klimat.