prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — Är man multimiljonär spelar det här avdraget inte så stor roll, utan det handlar om att vanliga personer ska kunna använda sig av ett tjänsteutbud de annars inte skulle kunna använda sig av. Folk får dessutom jobb. Jag tror på de idéerna. 185 (MP) replik: Det var många som begärde replik. Om mitt inlägg var smalt var inlägg brett, vilket jag uppskattar. Självklart ska man ha även det perspektivet på hela energisektorn. Jag tänkte säga att jag delar engagemang och entusiasm för bioenergin. Vi vet att bioråvara kommer att spela roll i de olika delarna av den energiomställning vi är inne i. Däremot är jag inte lika superoptimistisk, om jag ska kalla det så, kring detta. En viktig anledning till det är att vi har ett väldigt stort energibehov i västvärlden och ett ökande energibehov i de stora delar av världen som blir rikare, och frågan är egentligen var man ska få all bioråvara ifrån. Man kan ta flyget som exempel. Vi svenskar är bland dem som flyger mest hela världen. Om man frågar till exempel SAS om de skulle klara av en inblandning av bioenergi i sitt fossila bränsle, det vill säga biojet, svarar de att det inte hade gått. Det finns så många olika sektorer som är ute efter den här råvaran: Vi har textilbranschen, som vill göra mer inom detta, och vi har hela kemibranschen. Vi har en väldigt stor och ökande efterfrågan på drivmedel för vägtransporter. ser vi också att utbudet av palmoljebaserade drivmedel slår igenom på bred front här i , vilket är väldigt oroväckande. Jag undrar därför: Har beräkningar som visar att vi faktiskt kommer att klara av det här med den bioråvara som finns i världen? Det är min fråga. 186 (M) replik: Tack för jätteintressanta frågor, ! Personligen tror jag att omställningen till bioenergi kommer att vara en övergångsfas, även om den kanske kommer att vara under . Jag tror nämligen att det om vi tittar tillräckligt långt in kanske är solenergi, vind och sådana kraftslag som kommer att vara så utvecklade att vi kan klara oss helt på dem. Däremot kommer vi alla troligen att vilja ha kläder på oss, så jag tror att vår skog kommer att användas till klädindustrin i stället. Men innan vi är där och innan teknikutvecklingen har kommit så långt tror jag att vi måste gå igenom den här fasen och växla ut det fossila. Det är också så att vi måste använda kärnkraften; även om det inte är en framtidsbransch måste vi använda även den om vi ska klara klimatfrågan. Någonstans tror jag alltså att vi lurar oss själva när vi tror att vi har hittat den optimala lösningen på energiproblemet . Det kommer att komma enormt mycket. Jag har till och med sett att man skulle kunna ha solceller i stället för plåt på bilar, och de skulle då sköta hela energiförsörjningen för bilen. Det kanske kan bli så på flygplan också. Jag tror alltså väldigt mycket på teknikutveckling och att vi måste vara lika smarta när det gäller att ta bort sådant som är omodernt som när det gäller att ta in det nya. Vi måste vara öppna och verkligen se teknikutvecklingen och använda dess potential till fullo. Många länder kommer heller inte att ha gått den långa väg som vi har gjort. Precis som att man i går direkt till mobiltelefoni utan att gå via kopparledning kommer många länder att hoppa på den senaste tekniken direkt. Jag ser faktiskt väldigt optimistiskt på det här området. 187 (MP) replik: Tack för svaret, ! Återigen delar jag inställning vad gäller att det slutgiltiga målet egentligen, kan man säga, är elektrifiering. Det jag ville visa genom min fråga var dock att politiken inte riktigt hänger ihop här. För att återigen ta flygandet som exempel: Om alla i hela världen skulle flyga lika mycket som vi svenskar gör, vad skulle krävas för att ha förnybar energi i flygplanstankarna? Jo, det skulle kräva att vi odlade upp varenda yta som finns på jordklotet. Det säger någonting om behovet av energi. Därför är den viktigaste frågan här egentligen varför nu har lagt fram en budget där man tar bort de åtgärder som finns för att dämpa energiefterfrågan, till exempel en flygskatt. Det är det enda sättet vi har att faktiskt dämpa behovet av energi till transporterna inom flyget. 188 (M) replik: Allt hänger ihop. Jag tror inte på den totala romantiseringen av vår järnväg; det kostar 1 miljard att bygga en mil järnväg, och det tar väldigt innan du har hämtat hem de resurserna och kostnaderna, både pengamässigt och vad gäller miljön. Hittar vi ett bra bränsle – och just är det biobränsle – där man kan hoppa från A till B med flyg i stället för att göra en massa åverkan på vägen kommer det att vara en väldigt bra lösning för långa transporter. Det gäller inte pendling till jobbet – det tror jag inte på – men om man ska flyga från övre till finns det inget som kommer att konkurrera. Det är väldigt svårt att se . Jag kan inte se det. 189 (KD): Vi kristdemokrater anser att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Energipolitiken ska möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Från flera håll hörs larmrapporter om elförsörjning. Vi kristdemokrater tycker att det är dags att ta denna oro på största allvar. brister i energiförsörjningen riskerar att få allvarliga konsekvenser. varnade för större effektbrist kommande vinter, vilket får kostsamma konsekvenser för konsumenterna. Det rörliga elpriset är nu på den högsta nivån . Effektbristen väntas öka även , och en bidragande orsak är att reaktorerna kommer att stängas respektive 2019. När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag påverkar det framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen som är viktiga för välstånd, precis som övriga branscher är. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag att tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar av exempelvis data- och serverhallar. Därför behöver vi se till att ta oron på allvar, för klimatets skull. elbehov kommer att öka – och det betydligt – om vi ska fortsätta att utveckla samhället och minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045, vilket är mer än , om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också helt avgörande. Med energiöverenskommelsen som utgångspunkt behöver återuppta planeringen av nya kärnreaktorer. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer, både i och i andra världsdelar, för att utveckla ett fåtal standardiserade kraftverk med en rimlig prislapp och byggtid. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. är det och som bygger flest reaktorer. Här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande 80 kärnkraftsreaktorer. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar den till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det gör för klimatet närmast meningslöst. behöver också, tillsammans med våra grannländer, sätta ett mål för leveranssäkerheten. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet, vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst; därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. Jag får ofta frågan om hur förnybar energi går ihop med kärnkraft, som vi har med i energiöverenskommelsen. Som målet är formulerat inkluderas kärnkraft. Jag refererar återigen till FN:s klimatpanel, som pekar ut behovet av 500 nya kärnkraftsreaktorer i världen om vi ska nå klimatmålen. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften i linje med energiöverenskommelsen ska utvecklas, inte avvecklas. Vattenkraften ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull. Vind- och solenergi kommer att byggas ut, och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till det lokala och industriella behovet. Varje kraftslag har sina fördelar och nackdelar, och det är dessa olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser och att se till att det tillkommer forskning och nya tekniker inom olika energiområden, vilket kommer att vara centralt framöver för att ha ett stabilt el- och energisystem. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående, och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa. En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Kostnaden för att installera solceller har minskat, vilket innebär att det vore önskvärt att minska stödet från av investeringskostnaden. Detta skulle göra så att solenergibranschen kan stå på egna ben . En avveckling av stöd ska ske succesivt och kontrollerat. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp i sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 190 (S) replik: är ju med i energiöverenskommelsen, och jag förutsätter att man har för avsikt att fortsätta vara det. talade väldigt mycket om kärnkraft i sitt anförande. Kärnkraften har tjänat oss väl, men den har ju sina uppenbara brister. tog upp det finska exemplet. Enligt mina uppgifter är de försenade med det bygget. I , där man också kanske har slarvat med energifrågorna, har man priser för nyproducerad kärnkraftsel som är helt fasansfulla. Detta ska vi inte glömma när vi diskuterar energifrågorna. är det ju nämligen så att priset för att producera vindkraftsel bara sjunker och sjunker och är betydligt lägre. När man talar med Svensk Vindenergi säger de apropå den prognos de har – att investera drygt 40 miljarder i produktion av ny vindkraft – att den nya produktionen kommer att motsvara den produktion som uteblir från två stängda kärnkraftverk. Min fråga till blir därför: Måste det vara kärnkraft i det nya energisystemet, eller kan det vara så att ny vindkraft mycket väl kan motsvara produktionsbortfallet från eventuella kärnkraftverk ? 191 (KD) replik: Tack, ledamoten , för frågorna! Energiöverenskommelsen ska vi inte lämna, och jag pratar gärna om både kärnkraft, vindkraft, solkraft och alla olika kraftslag. Jag tror att vi måste se till att jobba vidare med energiöverenskommelsen och lyssna på de klimatrapporter som IPCC nu har kommit med. Man ser att hela världen behöver och står inför en elektrifiering om vi ska klara klimatmålen, och vi behöver mer energi. Då är kärnkraftverk en del. Jag tror också att vi måste gå mot en standardisering av kärnkraftverk och att vi är med och bygger så att byggtiden kan dras ned och att man gör detta till konkurrenskraftiga priser. Det gäller inte enbart i , utan vi ska också jacka tag i andra kärnkraftsländer och se till att kärnkraften blir en exportvara och inte enbart hamnar i – just för att vi ska kunna klara klimatmålen. 192 (S) replik: Jag blev lite lugnare. Jag tycker personligen fortfarande att kärnkraften har tjänat oss väl men att den har sina uppenbara brister när det gäller säkerhet och byggkostnader. Varför då inte titta på det nya, exempelvis vindkraft, som har haft en helt magisk utveckling och som mycket väl kan kompensera för det bortfall som kärnkraften står inför? Det skulle bli både billigare och säkrare, enligt mitt sätt att se det. Jag hoppas att inte förväntar sig att politiken ska gå in och kräva något. Jag hoppas att de inte vill ha politiska beslut som säger någonting om att ägarna för kärnkraftverken ska fortsätta att driva sin verksamhet. 193 (KD) replik: Tack, , för de fortsatta frågorna! Vindkraft ska vi absolut ha; det säger vi inte nej till. Men vi måste ta effektbristen och de signaler vi ser från olika håll, framför allt från industrin, på allvar. Vi kommer inte att klara av att leverera denna el just . Därför behövs våra kärnkraftverk. Vi tror inte att vinden kommer att kunna ersätta dem helt . Men vi kommer att behöva alla energislag om vi ska kunna klara av att leverera vår energi . Jag tror att alla dessa energislag behövs, och vi behöver hitta ett sätt att se till hur alla energislag kommer att kunna överleva även . 194 (V) replik: Tack, , för ditt anförande! Det blir intressant att höra ditt svar när jag ställer frågan: Tänker lämna energiuppgörelsen? Det du säger är att ska anta ett mål för ny kärnkraft. I energiuppgörelsen säger ni att man inte ska stoppa etableringen av nya reaktorer på befintliga platser men att en sådan ska ske utan stöd. Du säger nu att vi ska ha konkurrenskraftiga priser på elenergi. Som har framgått av debatten vill vi också fasa ut stöden successivt från sol och vind, för de behövs inte . kan man producera landbaserad vindkraft för . De exempel jag har tagit är från Olkiluoto 3. Den är inte färdig , men som det ser ut kommer priset när det gäller kapitalkostnaden för att leverera att vara på drygt en spänn. Det vet jag säkert, men jag vet inte med hur mycket mer. Reaktorn är som sagt inte ens färdig, så priset kan hamna på 1,50 eller 2 spänn innan det är klart. Berätta för mig om ditt konststycke! Du ska ha konkurrenskraftiga priser, du är med i energiöverenskommelsen, där det talas om att det ska ske utan stöd, och du vill ha en plan för ny kärnkraft i . Berätta för mig hur det konststycket går ihop! 195 (KD) replik: Tack för frågan, ! Precis som jag sa till ledamoten kommer vi inte att lämna energiöverenskommelsen. Den säger att det ska vara förnybart och kärnkraft. Vi ser att vi måste ta larmrapporterna på allvar, och vi kan inte blunda inför det faktum som vi ser framför oss: Om ska kunna vara med och leverera el för att klara klimatmålen måste vi ställa om. Här kommer uppgifter med ny teknik där vi måste se till att vi har alla olika energislag på plats för att kunna göra detta helt leverenssäkert. När det gäller exakta kronor och ören för just kärnkraft, vindkraft, solkraft och så vidare har inte jag svaren här . Men jag vet att det kan gå. 196 (V) replik: Tack, , för svaren! Men då läser jag er uppgörelse annorlunda än vad du gör. Du talar om förnybart och kärnkraft. Ni säger att man ska ha möjlighet att bygga kärnkraft om det sker utan stöd. Men du säger i ditt anförande att ska anta en plan för ny kärnkraft och att vi ska ha konkurrenskraftiga priser. För mig är i alla fall betydligt billigare än drygt en spänn. Jag får inte ihop matematiken, men du kanske har några uppgifter som jag inte har. Jag ser fram emot hur du ska lyckas med konststycket. Vad gäller effekten finns det massor av tekniker som går framåt, så jag är övertygad om att vi kommer att fixa detta med en europeisk gemensam energimarknad. var också inne på detta, och jag tror att detta lyckas. Men berätta för mig hur du ska lyckas med både och! Ni är med i överenskommelsen, och du säger att man ska en plan. Som det låter för mig pratar du lite grann om planekonomi. 197 (KD) replik: Jag tror att vi får ta en fortsatt diskussion om hur vi ska kunna hitta en elförsörjning och en energiförsörjning som håller . Detta är inte någonting som man trollar fram i en handvändning. Däremot har jag just läst en rapport som har släppts om att det är svårt att få tag i material för sol- och vindkraft. Hur ska vi kunna säkra att vår elleverans kommer att kunna av när vi inte vet hur säkra alla övriga energislag är? Vi kan inte förlita oss på det som finns , utan vi måste hålla oss à jour med hur ny teknik utvecklas och hur ny kärnkraft utvecklas. Här satsar vi på forskning framöver, så jag tror på att vi kommer att hitta en bred överenskommelse i detta. 198 (MP) replik: Jag ska först bara säga att det är härligt att höra engagemang för klimatet. Så fort hon pratar kärnkraft är det ett brinnande engagemang för klimatet, och nytt för var dessutom luftkvalitet. Det hade naturligtvis varit otroligt härligt med samma engagemang i dessa frågor i övrigt, inte minst vad gäller till exempel dieselbilarnas fruktansvärda avgaser i stadsmiljö som gör att våra barn får astma. Men jag är glad så länge det finns ett engagemang kopplat till energifrågorna. Jag tänkte ställa en fråga. Jag har noterat – med viss förvirring, kan jag lägga till – svängningar hit och dit vad gäller kärnkraftsfrågan. Det har länge, , i varit lagligt att driva vidare de reaktorer vi har i . Det har dessutom varit lagligt att bygga nya. Ändå har marknaden varit tydlig, inte minst . beslut om Ringhalsreaktorerna är fattat på marknadsmässiga grunder. Det är ett beslut som tar och som vi politiker inte har något med att göra. Det är intressant med KD:s nya syn på detta. Vet ni något som eller vi här inne inte känner till om de marknadsmässiga förutsättningarna att driva vidare dessa två reaktorer? Det vore jättekul att höra om har någon information som kanske inte har. 199 (KD) replik: Det var många frågor och påståenden. Vi ingår båda i energiöverenskommelsens genomförandegrupp. Du talade först om luftkvalitet, och jag tror och hoppas att även ni vill övergå till en elektrifiering av hela transportsektorn så att vi kan nå klimatmålen. Att det då behövs mer el och att vi behöver alla energislag är vi överens om. har tagit beslut om att stänga ned . Men efter det beslutet har effektskatten tagits bort, och vi har fått en ny klimatlag på plats. och IPCC:s nya rapport om fler kärnkraftverk i världen för att kunna klara av klimatmålen måste tas i beaktande när vi rör oss framåt i dessa frågor. Vi kan inte ta beslut och tro att det ständigt ska vara så, utan vi måste ta till oss ny teknik. Men att jag skulle sitta på mer information än , där har du fel. 200 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Låt mig tydliggöra en sak. IPCC:s rapport bygger på olika prognoser. På samma sätt som Internationella energirådet tar de fram prognoser för vad de ser som olika vägar framöver, och det finns prognoser som visar att vi skulle kunna ha ett elsystem utan kärnkraft. Det där med kärnkraften är alltså ett litet missförstånd som har förekommit i debatten och som ni borde rätta till. Jag fick inte riktigt svar på frågan som handlar om marknadsmässigheten. har även i nutid varit tydligt med att det inte finns någon marknadsmässig grund för att driva vidare dessa två kärnkraftsreaktorer. Frågan är då: Ser framför sig stora statliga subventioner? Dessutom har KD börjat tala om att bygga nytt. Vem ska göra det? Finns det över huvud taget någon marknadsmässig grund för det? 201 (KD) replik: Jag upprepar: För att vi ska kunna nå klimatmålen måste vi ställa om till en elektrifiering i takt med att vi digitaliseras, robotiseras och så vidare. Tänk bara på hur många olika apparater vi har hemma som vi laddar ; det är allt ifrån det lilla till det stora. Vi ser att vi kommer att behöva mer el , och därför behövs våra kärnkraftsreaktorer. Vi måste tro på alla våra energislag och inte ge signalen att detta ska fasas ut, för då kommer vi inte att klara av att nå klimatmålen , vilket vi måste. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:31 om nytt signalsystem för järnvägen Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas till och med . 2017/18:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2018/19:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd § 14 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 6 anf. 24 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 6 anf. 50 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 95 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 142 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 10 och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ersättare § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Rättelse i lagar om ändring i offentlighets- och sekretesslagen betänkande 2018/19:KU17 (Beslut fattades under § 10.) § 6 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2018/19:KrU1 1 (L) 2 (SD) replik 3 (L) replik 4 (SD) replik 5 (L) replik 6 LAWEN REDAR (S) 7 (M) replik 8 LAWEN REDAR (S) replik 9 (M) replik 10 LAWEN REDAR (S) replik 11 (SD) replik 12 LAWEN REDAR (S) replik 13 (SD) replik 14 LAWEN REDAR (S) replik 15 (SD) 16 LAWEN REDAR (S) replik 17 (SD) replik 18 LAWEN REDAR (S) replik 19 (SD) replik 20 (L) replik 21 (SD) replik 22 (L) replik 23 (SD) replik 24 PER LODENIUS (C) 25 (V) 26 (M) replik 27 (V) replik 28 (M) replik 29 (V) replik 30 (SD) replik 31 (V) replik 32 (SD) replik 33 (V) replik 34 TREDJE VICE TALMANNEN 35 (MP) 36 (M) replik 37 (MP) replik 38 (M) replik 39 (MP) replik 40 (KD) replik 41 (MP) replik 42 (KD) replik 43 (MP) replik 44 TREDJE VICE TALMANNEN 45 (M) 46 LAWEN REDAR (S) replik 47 (M) replik 48 LAWEN REDAR (S) replik 49 (M) replik 50 (V) replik 51 (M) replik 52 (V) replik 53 (M) replik 54 (KD) 55 (V) replik 56 (KD) replik 57 (V) replik 58 (KD) replik 59 LAWEN REDAR (S) replik 60 (KD) replik 61 LAWEN REDAR (S) replik 62 (KD) replik 63 (M) 64 (V) replik 65 (M) replik 66 (V) replik 67 (M) replik (Beslut fattades under § 10.) § 7 Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU1 68 (S) 69 (SD) 70 (C) 71 (SD) replik 72 (C) replik 73 (SD) replik 74 (C) replik 75 (V) 76 (KD) 77 (MP) replik 78 (KD) replik 79 (MP) replik 80 (KD) replik 81 (L) 82 (MP) replik 83 (L) replik 84 (MP) replik 85 (L) replik 86 (MP) 87 (M) replik 88 (MP) replik 89 (M) replik 90 (MP) replik 91 (C) replik 92 (MP) replik 93 (C) replik 94 (MP) replik 95 (M) 96 (S) replik 97 (M) replik 98 (S) replik 99 (M) replik 100 (MP) replik 101 (M) replik 102 (MP) replik 103 (M) replik 104 (V) replik 105 (M) replik 106 (V) replik 107 (M) replik 108 TREDJE VICE TALMANNEN 109 (S) 110 (SD) replik 111 (S) replik 112 (SD) replik 113 (S) replik 114 (SD) 115 (MP) replik 116 (SD) replik 117 (MP) replik 118 (SD) replik 119 (MP) 120 (M) 121 (MP) (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2018/19:NU1 122 (S) 123 (M) replik 124 (S) replik 125 (M) replik 126 (S) replik 127 (SD) 128 (M) replik 129 (SD) replik 130 (M) replik 131 (SD) replik 132 (V) replik 133 (SD) replik 134 (V) replik 135 (SD) replik 136 (C) 137 (SD) replik 138 (C) replik 139 (SD) replik 140 (C) replik 141 (V) 142 (M) replik 143 (V) replik 144 (M) replik 145 (V) replik 146 (L) 147 (MP) 148 (M) replik 149 (MP) replik 150 (M) replik 151 (MP) replik (forts. § 11) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap FöU3 Inrättande av försvarsgrensstaber § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde