prot · H50996 · 2018-04-12 00:00:00 — Vi kan inte lägga in ålder och att någon har jobbat . Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag har jobbat tillsammans med lärare som har jobbat , och jag har jobbat med lärare som har jobbat bara . Jag kan säga att det inte var antalet år i skolan som gjorde att de var bra eller dåliga, utan det hade mycket med deras övriga kunskaper att göra. När det gäller den andra saken förstår jag vänsterrörelsen. Jag är själv en Karlebysosse från början. Jag är en folkhemssosse, så jag vet precis vad talar om. Tyvärr har Socialdemokraterna svikit denna linje, och därför valde jag att byta parti. vet jag att debatten säkert kommer att sluta med att kommer att skälla på mig för någonting som jag har sagt eller inte sagt. Jag vet att du inte heller kommer att ta mig i hand. Det är lika kul varje gång att du pratar om alla människors lika rätt och värde och alltihop och sedan vägrar att ta en person i hand. Men jag kommer att sträcka ut handen igen, så får vi se vad som händer. 99 (V) replik: Jag vill bara betona att jag inte blev invald i riksdag för att skaka hand med rasister, utan jag blev det för att föra politik. När jag talade om vad som ska krävas för att en lärare ska få en viss lön är det inget som vi går in i detalj på från sida. Vi säger inte att lönen ska vara si eller så. Vi har någonting som kallas för den svenska modellen här i , och jag värnar om den svenska modellen. Däremot finns det inom den svenska modellen vissa kriterier. Ett av dem brukar vara hur länge man har arbetat på en arbetsplats då det brukar finnas ett slags lönetrappa. Jag nämnde också, vilket mycket riktigt inte lyssnade på, att det också krävs meriter i form av olika utbildningsnivåer och pedagogiska färdigheter etcetera. Det är svaret på den frågan. När det gäller värderingar och det som raljerar över skulle jag säga att det är högst aktuellt i en värld där vi ser alltmer av fake news, som bland annat ditt parti till stor del står för, där extrema krafter tyvärr ökar från land till land och där personer som kan vinna val. Då vet vi att om det är någonting som vi ska arbeta med inom skolan är det värderingarna. Det handlar om att alla människor, alla våra barn, lär sig om grundläggande demokratiska rättigheter och demokratiska värderingar. För mig är det ingenting att raljera över, och jag är högst seriös när jag talar om de frågorna. Om också är det: Bevisa ytterligare vad är för parti! 100 (L): Jag yrkar bifall till reservation 8 i UbU18. Den handlar om att behöver ett statligt huvudmannaskap för skolan för att vi ska få likvärdighet och lika chanser för alla. Jag yrkar också bifall till reservation 45 i UbU19. Den handlar om att de som kommer nya till måste få en bättre möjlighet att lyckas i skolan. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag yrkar slutligen också bifall till reservation 25 i UbU20. Den handlar om att vi behöver bättre sex- och samlevnadsundervisning i svensk skola. Det var soligt och varmt i . Jag råkade gå förbi en lekplats och hörde då ett bråk mellan ett barn och hennes pappa. Tjejen ville ha glass därför att alla andra på lekplatsen åt glass, men pappan sa: Vi har inte pengar till det. Barnet blev ledset och hade säkert varit med om den situationen förut. När jag lyssnade på detta kom jag ihåg att jag själv har varit i den situationen. Om man säger att det inte finns fattigdom i och att relativ fattigdom inte är ett begrepp vi borde använda har man aldrig stått i lekparken och sett hur alla barn äter glass utom ens eget för att man inte har råd att betala. Att vara fattig är svårt. Att känna att man inte kan göra något åt sin fattigdom och att man inte kan ta sig ur fattigdomen är ännu svårare. Men värst av allt är att vara övertygad om att ens eget barn ska ärva den fattigdomen och att det förmodligen blir ännu värre för barnet. Det är en känsla som är deprimerande för den enskilde, men det är också deprimerande för samhället om fler människor känner att nästa generation får det sämre än vad de själva hade det. Därför är det en av huvuduppgifterna för svenska skolpolitiker att se till att det inte blir så och att se till att det sociala arvet inte går vidare från föräldrar till barn: att föräldrarnas bakgrund och barnets bakgrund inte avgör barnets framtid. Men för att människor ska få framtidshopp räcker det inte att politiker pratar om det. Framtidshopp skapas inte i makro, inte i debatter, utan det skapas i mikro genom att enskilda människor känner att de kan göra något åt sin situation. Det behöver människor känna i sitt eget liv. Man måste känna att det finns en trygghet i tanken att ens egna barn faktiskt kan få det bättre trots att man själv har det kärvt. Det är därför, fru talman, som jag och Liberalerna gång på gång lägger fram förslag i den här kammaren om att förbättra svensk skola och ha ännu tydligare kunskapsfokus. Det är nämligen så man bryter socialt arv. Det är så man ser till att detta faktum, att barn i allt större utsträckning tyvärr ärver sina föräldrars möjligheter, inte cementeras. För att göra någonting åt det måste man börja väldigt . Det är därför förskolan är central: att ha bra kvalitet på den, att ha pedagogisk inriktning på förskolan och att se till att många vill bli förskollärare. Det är därför det är viktigt med en tioårig grundskola – att se till man börjar tidigt och att vi därför gör om förskoleklassen till en första del i lågstadiet. Det är också viktigt att man har tydliga utvärderingar och försöker upptäcka dem som behöver lite extra stöd och dessutom ser till att det verkligen blir extra stöd och inte bara konstaterar att stödet behövs. Det är därför det behövs utvärderingar, och det är därför det behövs nationella kvalitetsgranskningar och nationella prov i årskurs 3 så att vi pressar ned stödet så att fler får stöd tidigt och lyckas . Allt det där syftar till att man ska lära sig mer och att fler ska lära sig mer. Det är särskilt viktigt med kunskapsfokus tidigt för dem som kommer från hem där det inte finns kunskapsfokus och där föräldrarna inte har erfarenhet av att plugga mycket och inte kan hjälpa sina barn. Ska man minska risken för att föräldrars bakgrund avgör barnens framtid måste man också fundera på kvalitet i resurserna. Det är så lätt att vi i den här kammaren talar om kvantitet. Det lovas miljoner, det lovas miljarder och det lovas ibland tiotals miljarder till saker och ting, men det handlar också om att det ska vara kvalitet i resurserna. Det är ett stort problem i , fru talman – och där skiljer vi oss från de flesta andra länder – att det är svårt att rekrytera de mest erfarna och skickliga lärarna till de skolor där de behövs allra mest. Där de största utmaningarna finns behövs också de mest erfarna lärarna och de mest erfarna och skickliga skolledarna. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet För att bryta socialt arv måste man också bryta mot den konstruktivistiska kunskapssyn som alltmer breder ut sig och som sticker in här och var: tanken att barnen så långt möjligt ska lära sig själva och sträva efter att söka sin egen kunskap och forska där de är. När det sägs att man ska söka där man själv är och gräva där man står är det klart att det sociala arvet kommer att spela en stor roll. Därför är det viktigt att bryta mot detta och ha tydliga läroplaner och kunskapskrav som fokuserar på faktakunskap, kunskap och förmågan att lyssna på det som läraren berättar. Vi ser att rätt många skolor har bristande läromedel. Det i kombination med den kunskapssyn som finns på en del ställen gör att föräldrarnas bakgrund spelar ännu större roll. Det är svårt att hjälpa sina barn i hemmet om man inte själv förstår frågan som ställs. Det kanske allra mest strategiska är att se till att fler människor vill bli lärare, att fler söker till lärarutbildningen, att lärarutbildningen är riktigt bra och att vi har mer kontinuerlig fortbildning för lärare, för deras yrke är att lära ut till andra människor, och då måste de också själva få chansen att lära in. Man kan också göra det svårare att komma in på lärarutbildningen – det ska vara konkurrens om platserna – och se till att vi har en legitimation som fungerar och att den som är kunnig i ett ämne också är den som bedömer kunskapen som eleven har. Därtill kan man se till att lönen är attraktiv men också att fortbildnings- och karriärvägarna är sådana att detta är ett yrke som man verkligen vill vara kvar i och kanske till och med att de som inte har gått lärarutbildningen vill snabbomskola sig till att bli lärare för att de vill bidra till någonting riktigt, riktigt bra i det svenska samhället. Jag tror att en annan strategisk fråga är att få bättre studiero och ordning och reda i svenska klassrum. Det har nämligen effekter på flera olika håll om vi lyckas med det, och har vi rätt utbredda problem, inte minst jämfört med andra länder. Det är klart att det är svårt att lära sig saker om det är bristande studiero i ett klassrum. Det är svårt att rekrytera lärare till en arbetsmiljö där de inte känner sig trygga och där de inte själva får utföra det jobb som de vill utföra. Det är klart att det är svårt, särskilt för dem som behöver skolan mest, att lära sig någonting när det är stökigt. Och mobbning, sexuella trakasserier och annat sådant som vi inte vill ha i skolan har större chans att få spridning när man inte har ordning och reda i klassrummet och det inte finns ordningsregler som kan följas. På tal om skolans status, fru talman, är det att börja förbereda ett förstatligande av skolan. Det är viktigt av flera skäl. Dels är det en tydlig markering att detta är en central uppgift i det svenska samhället. Det är infrastrukturen för att vi ska lyckas konkurrera i den globala konkurrensen. Men det är också ett sätt att förbättra likvärdigheten i hela landet och se till att det blir större likvärdighet i varje skola och varje klassrum, och det är ett sätt att få ordning och reda på styrningen av skolan och få rätt fokus i varje skola. Det behövs mer kunskap. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag tycker ibland om att ta lite breda perspektiv. Om man ser på utvecklingen de senaste seklerna, låt oss säga från renässansen och framåt, är det i huvudsak två stora saker som har hänt som har gjort att villkoren för att vara människa är väldigt förändrade. Det är så lätt att tänka på den tekniska utvecklingen, den ekonomiska utvecklingen och den medicinska utvecklingen, men de två stora sakerna är att traditioner blir allt mindre viktiga och att religioner blir allt mindre viktiga. Vi har gått från att ha yttre regler som berättar hur det ska vara, hur man ska agera och vad man ska välja till att den enskilda individen måste göra många fler val själv. Det tycker jag som liberal är fantastiskt bra. Men för att man ska kunna göra de valen och inte fastna i vad andra tycker och tänker måste man ha mycket kunskap och mycket bildning. Därför är skolan otroligt viktig för liberaler, fru talman. Jag yrkar bifall till de reservationer som jag nämnde tidigare. I övrigt står jag naturligtvis bakom det som Liberalerna och Alliansen har lagt fram reservationer om. 101 (V) replik: Jag håller med om mycket av det som sa i talarstolen. Det gäller egentligen även det sa tidigare. Det märks att det börjar närma sig val. Så till min fråga. parti hade utbildningsministerposten i det här landet . Själva budgeten för skolan hade de makt eftersom de valde att göra gemensam sak med och rösta ned regeringens och budget. ökade antalet barn som lever i relativ fattigdom i mer än i de flesta länderna i . ökade klassklyftorna generellt i mer än i något annat OECD-land. sjönk skolresultaten som friskolereformen, eller om man ska kalla det friskoleexperimentet, i princip exploderade och blev till något som inget annat land i världen har skådat tidigare. vill att vi ska ha en skola som kompenserar, så att barn inte ska hamna i relativ fattigdom. Han vill att alla barn ska ha rätt till kunskap och att alla barn, oavsett funktionsnedsättning, bakgrund eller föräldrar, ska gå i den skolan. Varför valde ditt parti att fokusera på skattesänkningar i stället för satsningar på skolan, ? Varför valde ditt parti att minska resurserna till den svenska skolan och därmed också till lärartätheten i den svenska skolan, till elevhälsan i den svenska skolan och till studie- och yrkesvägledningen i den svenska skolan? Det gjordes under ditt partis tid vid makten, under tid som utbildningsminister. Du blir svaret skyldig. 102 (L) replik: Om jag blir svaret skyldig får lyssnarna avgöra, inte den som ställer frågan. Jag skulle vilja att i sin nästa replik berättar exakt hur lärartätheten förändrades som vi hade makten. Berätta gärna det, ! Fortsätt sedan med de här tre åren när ni har påverkat makten! Berätta hur lärartätheten ser ut! Då kommer nämligen du och de som lyssnar att se att lärartätheten har varit i stort sett oförändrad det . Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Vi använde till en otroligt omfattande reformagenda. Vi i Alliansen hade förberett oss väl och hade skrivit ihop oss om skolpolitiken. Och redan från dag ett började vi leverera. Vi ändrade en hel skollag, vi genomförde ökade kunskapskrav, vi genomförde höjda lärarlöner och vi såg till att lärarna fick fortbildning, vilket de inte hade fått tidigare. På område efter område genomförde vi kunskapsreformer för att stärka svensk skola, för att stärka de enskilda eleverna och framför allt för att stärka möjligheterna och chanserna för dem som kommer från hem där man inte har en tradition av att plugga. Om frågan om det sociala arvet ska lösas, om föräldrarnas bakgrund inte ska spela så stor roll, tror jag nämligen att man måste ha koll på kunskap och koll på ordning och reda och satsa på kunskap så tidigt som det bara är möjligt. Det var exakt det vi gjorde med våra reformer. Och exakt de reformerna som vi genomförde tillsammans med skickliga lärare och elever, som ställde upp och gjorde så mycket de kunde, har lett till att sedan successivt har fått bättre resultat i internationella undersökningar. Det där är jag stolt över. Om man ska bryta sociala orättvisor på lång sikt kan man inte göra något viktigare än att se till att fler lär sig mer, och gärna så tidigt som det bara är möjligt. 103 (V) replik: Jag vill tacka . Det är jättebra att han i sitt retoriska spel här säger att han vill att det ska finnas social rättvisa, det vill säga socialism. Men det som jag talar om är då den svenska skolans resultat sjönk i samtliga mätningar i princip. Det gäller såväl klyftorna som kunskapsklyftorna inom den svenska skolan. Det var under ditt partis tid i regeringen, . Det kan du inte komma ifrån. När skatten sänks med behöver man inte vara raketforskare för att förstå att det måste tas någonstans ifrån. Det togs någonstans ifrån. Och under såg vi resultatet av det. Jag säger inte att allting har blivit perfekt sedan den här regeringen kom till makten. Faktum är att fortfarande driver på för att få igenom olika reformer. Men jag har fortfarande inte fått svar på varför parti prioriterade att inte lyssna på professionen, inte lyssna på forskningen och varför de dessutom på ett mycket medvetet sätt satsade på att öka klyftorna. Det vi såg är som sagt något som aldrig har skådat förut. Det var ett experiment med svensk skola som fick fruktansvärda konsekvenser enligt all vettig forskning som inte är , vilket brukar hänvisa till. Alla lärare, rektorer och andra skolledare ska dock ha all kredd för att de ändå såg till att göra det bästa av situationen. Det ska inte du ta åt dig äran för, . Det var hårt arbetande människor på alla skolor runt om i hela landet som gjorde det här tillsammans med sina skolledare. Det var inte eller Liberalerna. 104 (L) replik: Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag vill säga två saker. För det första är social rättvisa inte samma sak som socialism. Social rättvisa skapas med en kunskapsskola och inget annat. För det andra har vi aldrig haft så många, 17 ½ procent, som lämnar utan att ha möjlighet att ta sig vidare till gymnasiet. Tydligare bevis än så kan man inte få för att den här regeringen förstör svensk skola. När vi satt vid makten förstärktes kunskaperna. Till följd av det fick vi också bättre resultat i . Om man ska ta sådana tydliga och enkla poänger som försöker göra måste man ändå förstå att det inte är ett särskilt bra betyg för en regering när fler än någonsin inte klarar . 105 (SD) replik: Jag förstår att det påhoppet leder till att man blir lite röd i ansiktet. Jag kanske ska försöka fånga upp det som sas i en tidigare replik här. Jag tror att precis bevisade att han inte är någon raketforskare. Det tog nämligen fem till innan det som gjorde under sina som utbildningsminister gav effekt. Den lilla uppgång, eller åtminstone inbromsning, som vi såg i studien från ska faktiskt den regeringen ta åt sig äran för. Jag jobbade som lärare under den tiden, och jag vet att det tar tid för elever att gå från årskurs ett, två och tre och komma upp till årskurs åtta och nio. Det behövs som sagt ingen raketforskning för att förstå det. Jag tycker alltså att ni ska ta åt er äran för det, . Är alla de saker som ni genomförde någonting som står bakom? Nej, kanske inte. Men ni gjorde en hel del bra saker som förbättrade skolresultaten. Jag håller med om att man nu tar bort många saker som har varit bra för elever, lärare och rektorer. och Liberalerna har en gemensam fråga. Det är förstatligandet. Jag vill gärna höra några korta och konkreta förslag från om förstatligande för att se var vi kan mötas i den frågan. Jag ska också ta upp den heliga kon – lärarutbildningen, för att se vad vi kan göra åt den. Vi vet tyvärr att eleverna sällan eller oftast aldrig blir bättre än den lärarkår som finns. De länder som har lyckats vända trender uppåt ser till att satsa mycket på lärarna. Vi har lärare som har gått en lärarutbildning som kanske inte har varit den absolut bästa och högkvalitativa utbildningen. 70 procents avhopp från lärarutbildningen på säger ganska mycket. Det skulle vara intressant att höra vilka tankar har om vad vi kan göra åt den befintliga utbildningen. Ni drog faktiskt igång en fortbildning för lärarna. Kan vi förstatliga den på något sätt och se till att den blir likvärdig i hela ? Och vilken bildning behöver vi enligt ändra i lärarutbildningen för att den ska bli bättre? 106 (L) replik: Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet På den första frågan svarar jag att vi anser att staten bör ta över huvudansvaret från kommunerna. Det innebär att det blir staten som betalar ut lön till rektor och lärare. Exakt hur det ska ske får man naturligtvis utreda eftersom det är en ganska stor reform. Vi vill inte ha tillbaka det system som gällde . Vi tror att det är obsolet. Vi tycker också att staten ska se till att det finns karriärvägar och fortbildningsmöjligheter. Kommunerna kommer att fortsätta att ha en hel del inflytande, till exempel över var skolor ska ligga, skolskjuts och mat. Men det viktiga för mig och Liberalerna är att när det gäller själva undervisningen ska den vara ett statligt uppdrag. Staten är den som anger vad man ska uppnå och vilka kunskapskrav som ställs. Då är det också rimligt att staten ser till att det finns förutsättningar för att uppnå detta. Tillsammans med Alliansen har vi förslag till hur man ska förbättra lärarutbildningen. Vi liberaler tycker att man ska höja antagningskraven. Det ska vara svårare att komma in på den utbildningen, och man ska ha bra betyg i de ämnen som man vill läsa in för att bli ämneslärare. Jag och Liberalerna anser att det är rimligt att lärarutbildningen koncentreras till färre orter, men till exempel de pedagogiska, didaktiska och metodiska delarna av utbildningen kan ske på många ställen. Det behöver bli mer av hantverk och ledarskap. Själva hantverket att vara lärare är centralt. Många av dem som går ut från skolan, efter att ha gått en lång lärarutbildning, känner sig inte tillräckligt väl förberedda för klassrumssituationen. Där måste det förbättras. 107 (SD) replik: I mångt och mycket låter det som att Liberalerna och är väldigt överens om vissa delar i skolan. Det gäller kvalitetshöjningen på lärarutbildningen. Man bör också effektivisera så att man inte har 28 utan – som föreslog – 18 utbildningsområden. Man ska också säkerställa att det är en likvärdig utbildning. Många av dessa saker är vi helt överens om. Det är bra att vi äntligen vågar ta tag i den heliga kon i lärarutbildningen. Det blir annars aldrig något bättre resultat. har också tittat väldigt mycket på hur man kan likställa lärarutbildningar, och det är den sista fråga som jag ska ställa till . Är beredd att titta på frågan om ett digitalt test på alla lärarutbildningar? Om man läser till exempel matematiklärarutbildningen på någon av de 10, 18 eller 28 lärarhögskolorna borde man säkerställa dem så att man får någon sorts likvärdighet i utbildningen. Jag tror att vägen till ett förstatligande inte kommer att genomföras på en mandatperiod. Det kommer kanske att ta . Det är en väldigt stor reform att helt och fullt flytta den ekonomiska biten från kommunerna till staten. Både , som är en klok man, och jag vet nog att så är fallet, herr talman. Sedan vill jag tacka för att har en god fostran, vilket gör att vi kommer att ta i hand efteråt, till skillnad från vissa i andra partier. 108 (L) replik: Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Min fostran har jag inte själv stått för, utan det har kloka föräldrar gjort. Jag tror att man ska vara lite försiktig med att ha enkla quick fix på alla problem. Jag vet inte om det här med digital utvärdering är någon idé som löser alla problem. Däremot är jag oroad över de förändringar som har gjorts när det gäller utvärdering av kvaliteten på högskolorna. Det vore otroligt olyckligt att ändra i systemet. Vi behöver en tydlig kvalitetsgranskning på nationell nivå, både av lärarutbildningen som helhet och av de olika ämnena. Det har blivit svårare med de förändringar som den här regeringen har gjort när det gäller utvärdering av högskolan. Det beklagar jag. På lång sikt är det nog bättre att se till att man har hög kvalitet på högskolorna runt om i landet och deras undervisning i ämnen och lärarutbildningsdelen än att nu införa digitala prov som jämför saker och ting. Liberalerna har inte tagit ställning till den frågan eftersom den inte har varit aktuell. Den viktigaste är att se till att man i högskoleutbildningen fortsatt har tydligt kvalitetsfokus och mindre kvantitetsfokus. Dessutom bör man se till att ha ordentliga utvärderingar av kvaliteten på alla högskolor. Det är där som man kan nå framgång, även på lång sikt. 109 (S): Vi behandlar utbildningsutskottets betänkanden om skolväsendet: UbU18, 19, 20 och 22. Detta är ett omfattande motionsbetänkande som av praktiska skäl har delats upp i fyra delar men som alltså behandlas i den här samlade debatten, som ni har förstått av tidigare talare. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i samtliga betänkanden, inklusive ett gemensamt tillkännagivande om trygghet och studiero. Jag vill också tydliggöra att utskottets ställningstaganden och regeringens arbete har målsättningen att höja kunskapsresultaten, stärka läraryrket och öka jämlikheten i skolan. Där ser vi nu resultat med fler anställda, högre kunskapsresultat och resurser som i större utsträckning fördelas efter behov. Eftersom vi av och till får märkliga debatter om att vissa röstar för eller emot vissa motioner känns det viktigt att lägga på att reda ut vad som gäller här i .