prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — När polispatruller kommer till platsen attackeras de. En av poliserna skadas så allvarligt att han blir medvetslös. Han förlorar flera tänder och får en hjärnskakning. Så ser verkligheten numera ut. Respekten för poliser och annan blåljuspersonal sjunker, och risken för skador på grund av våld ökar. När polisen nu ska dimensioneras upp för att möta behoven är det viktigt att också respekten för poliser uppvärderas. har präglats av larmrapporter om den utsatta situation som de arbetar i. Och det drabbar inte bara poliser. Även andra delar av samhällets kärnfunktioner attackeras. har lanserat förslag för att motverka detta. Vi vill se en ny brottsrubricering: attacker mot vitala samhällsfunktioner. Vi gick också till val på att införa två andra nya brottsrubriceringar: hot och våld mot alarmeringspersonal. Det skulle ge brandkår och ambulans samma skydd som poliser. Dessutom vill vi att den som stör, hotar och är våldsam på sjukhus ska kunna förbjudas att besöka sjukhuset. För att skydda poliser ligger det en utredning på regeringens bord: . Vi anser visserligen att förslagen som presenteras i inte är tillräckliga, men utredningen är ändå ett förslag i rätt riktning trots att den inte levererar alla nödvändiga åtgärder. Det är trots allt viktigt att utredningen remisshanteras möjligt, och det behövs nu aktivitet från regeringens sida för att vi ska kunna ta dessa första steg i rätt riktning för att skapa förbättrade förutsättningar och ökat skydd för blåljuspersonalen i deras viktiga arbetsuppgifter. Vi kristdemokrater kommer tillsammans med övriga allianspartier fortsätta att agera för ett skydd för polisen och andra yrkesgrupper. 370 (L): Den svenska rättsstaten är ifrågasatt. Sakta men säkert ser vi sprickor i den viktigaste länken i samhällskontraktet. Det finns två huvudutmaningar. Den svenska rättsstaten agerar för långsamt när unga människor begår brott, och den agerar för svagt när grova kriminella väljer brott som livsstil. Vi vet genom forskning och den enklaste omvärldsbevakning att kriminalitet kan gå fram som en skördetröska över människors liv. Det gäller såväl brottsoffer som förövare och anhöriga. De mänskliga kostnaderna är var och en gigantiska. Jag har i politiken besökt många av polisstationer, fängelser och socialkontor. Starka möten med enskilda brottsoffer, poliser, åklagare, domare och kriminologer har givit ett mer eller mindre samlat budskap: För breda uppgifter eller åtaganden och för lite resurser. Kompetens och verktyg för myndigheterna, som alltför ofta är steget efter de grovt kriminella, behöver vässas. När det handlat om unga personer har det funnits en efterfrågan på tidigare, tydligare och i vissa fall tuffare insatser. Men är en del av världen. Bara inom finns det 3 600 organiserade aktiva nätverk av grovt kriminella. Vi talar därmed om hundratusentals människor som organiserat lever på brott och andras olycka. I dessa nätverk ingår såklart de svenska kriminella nätverken, som kunnat växa sig betydligt starkare än vad vi önskat. I många områden dominerar deras rättskipning i stället för rättsstatens. Framsläppandet av brottsligheten är en oavsiktlig konsekvens av motstridiga intressen i det europeiska samarbetet. Öppna gränser inom Schengen har varit bra för mängder av orsaker som det brottsbekämpande arbetet inom unionen inte har fått den kraft som har varit önskvärt, och kan vi se resultatet. kunde vi ta del av den svenska tullens tillkortakommanden. Tullen ska uteslutande fokusera på införsel av narkotika och vapen. har man alldeles för lite eller nästan inga resurser för att fokusera på utförsel av till exempel stöldgods. Vi vet också att när man har försökt att slå vakt om det europeiska samarbetet har det nationalistiska inte sällan slagit till. Vår polismyndighet och våra brottsbekämpande myndigheter har vetat bäst. Man har varit njugg till ett ökat europeiskt samarbete. Vi liberaler tror på att man inom EU måste skärpa samarbetet. Under det kommande Europaparlamentsvalet kommer detta att vara helt nödvändigt, inte minst på det polisiära området, också rent operativt. Man måste fördjupa åklagarsamarbetet och arbeta gemensamt för ett fortskridande med det processrättsliga och straffrättsliga samarbetet. Det är helt nödvändigt. I den nationella utvecklingen är straffrätten, processrätten och deras verktygslådor för svaga. Vi vet att poliserna är för få. De stora sociala insatserna saknas. Jag skulle vilja säga att den stora utmaningen handlar om att göra tidiga och tydliga insatser när det gäller unga lagöverträdare. Vi vet att unga personer lätt hamnar i grov kriminalitet, utnyttjas och snabbt blir till kanonmat för den grova organiserade brottsligheten. Jag tror att vi skulle behöva se en nationell samling. Det är inte bara ett ansvar för oss som arbetar med rättsfrågor eller för justitieutskottet; det är inte minst socialutskottets ansvar. Den svenska socialtjänstlagen är anpassad och skriven för ett annat och en annan tid. Här behövs en skärpning. Jag tror att tidiga och tydliga insatser är centralt, tillsammans med ett utvecklande av det europeiska samarbetet. 371 (M): Många spekulerar just nu kring nya regeringskonstellationer och ägnar sig åt att försöka pussla ihop 175 mandat för att på så sätt komma upp i en riksdagsmajoritet. Men en ny regering kan inte enbart ta sin utgångspunkt i antalet mandat. I första hand måste en ny regering bygga på gemensamma politiska värderingar i både principiella och sakpolitiska frågor. Jag är därför glad att vi ledamöter får en möjlighet att tala om det som är en förutsättning för en ny regering, nämligen politiken och politikens innehåll. Som Skånemoderat ser jag mycket av det som är fantastiskt med vårt land. I finns bästa skolor, bästa skattepolitik och bästa och modigaste politik för mer trygghet och ett sekulärt samhälle. Men bara ett stenkast bort från , där jag bor, ser vi många av problem. I har vi utanförskapsområden där rättsstaten är svag, där parallella samhällen och regler får verka och där en annan syn på individens rättigheter och skyldigheter råder. Som moderat vill jag varken svartmåla eller skönmåla utan se verkligheten för vad den är. En verklighet som blivit alldeles för lite sedd är den som många av kvinnor lever i – hederskulturen. Enligt en undersökning som föreningen hora eller kuvad har gjort i segregerade utanförskapsområden får av tjejerna inte ha killkompisar, och får inte inleda kärleksrelationer innan de har gift sig. Synen på kvinnor och kvinnors roll i samhället varierar från kultur till kultur. Dagens kulturrelativister var i går machokulturens främsta motståndare. är tystnaden hos många av dem påtaglig. Att inte erkänna att det i delar av finns en hederskultur som begränsar människors frihet och självbestämmande är att se mellan fingrarna. Att inte vara beredd att göra något åt det är att svika de utsatta. För att ska fortsätta vara ett av världens mest jämställda länder måste kvinnors rättigheter i hela landet försvaras, oavsett om de bor i eller i . Just därför måste brott som begås med hedersmotiv vara straffskärpande, och dessutom måste det införas en egen brottsrubricering för brott som begås som ett led i att upprätthålla familjens heder. kom det en ny P3-dokumentär om Örebromannen. Han har beskrivits som en av värsta serievåldtäktsmän, och hans tillvägagångssätt var att cykla efter kvinnor och sedan utsätta dem för grovt våld. I dokumentären hör vi hur ett av hans offer berättar om hur hon blev hotad med kniv, bunden med buntband och sedan slagen och våldtagen . Jag tror att jag talar för de flesta kvinnor när jag säger att detta är vår värsta mardröm. Örebromannen dömdes till fängelse. släpptes han fri. Han dömdes alltså till fängelse men släpptes fri . Varför ska Örebromannen inte avtjäna sina , som han faktiskt är dömd till? Jag tycker inte att en serievåldtäktsman ska få sitt straff förkortat med en tredjedel. Det är orimligt att vi har en automatisk straffsänkning i systemet. Därför måste den villkorliga frigivningen göras om. Det borde vara undantag och inte huvudregel att man släpps fri innan man har avtjänat hela sitt straff. Kriminalisering av hedersbrott och reformering av den villkorliga frigivningen kommer inte att lösa alla trygghetsproblem. Men det är steg på vägen mot ett tryggare och mer jämställt . De stegen har inte tagit. behövs det en regering som tar tag i de här problemen, och den regeringen behöver leda. 372 (SD): Kunskap och erfarenhet om den verksamhet och den organisation man ska leda bör rimligen vara ett grundkrav vid chefstillsättningar som har direkt koppling till den polisiära verksamheten. Men är det tyvärr inte meriterande med polisiär kompetens vid chefstillsättningar inom . Av dagens 16 högsta chefer har endast 6 polisexamen och erfarenhet av att arbeta som polis. Det är alltså av landets högsta polischefer som saknar både polisexamen och polisiär erfarenhet. Utöver detta finns det en märklig ordning som innebär att personer utan polisexamen som rekryteras som högre chefer inom mer eller mindre automatiskt utnämns till polismän i lagens mening. Detta sker trots att det enda mandat som kommer med utnämning till polisman är mandat att bruka våld och tvång mot enskild. Det man ska tänka på här är att beslut om olika åtgärder inom polisverksamheten kan fattas av vilken tjänsteman som helst som har delegerats denna befogenhet enligt polisens arbetsordning. Jag har svårt att tolka detta på något annat sätt än att det anses vara av vikt att högre chefer inom också har befogenhet att bruka våld och tvång mot enskild. Men det jag inte förstår är varför det är nödvändigt att utrusta dessa personer med pistol, batong, pepparsprej och handfängsel. Det är inte rimligt att regleringen av det statliga våldsmonopolet hanteras på detta sätt. Alla organisationer behöver influenser utifrån, och det är viktigt även för att rekrytera personer utanför den egna myndigheten för chefs- och specialistfunktioner. Det kan till exempel handla om befattningar inom ekonomi, HR och it. Huvudregeln bör dock vara att man ska ha avlagt polisexamen för att kunna rekryteras till chefsbefattningar som har direkt koppling till den polisiära verksamheten. Polisens arbete bygger till stor del på erfarenhet, och att leda och prioritera den polisiära verksamheten utan erfarenhet är en svår ekvation. Polisexamen ska självfallet också vara ett krav för att man ska kunna utnämnas till polisman. har inga problem att hantera sitt förvaltningsuppdrag men desto större problem att hantera sitt polisuppdrag. Om vi vill att ska bedriva bra och effektiv polisverksamhet behöver polisiär kompetens vara ett krav för de personer som ska leda myndigheten. Jag förstår inte på vilket sätt det skulle vara en framgångsfaktor att välja nybörjare som chefer för en komplex verksamhet. Vi har ca 20 000 poliser, och jag är helt övertygad om att det går att hitta lämpliga chefer inom den egna kåren. Av samma skäl som överbefälhavaren behöver vara militär behöver rikspolischefen och andra höga chefer inom vara poliser med avlagd polisexamen. 373 (SD): Jag kommer att ägna dessa minuter åt att belysa en lite mindre uppmärksammad del av många utmaningar. Att både yttre och inre gränskontroller är förknippade med uppenbara problem har förhoppningsvis ingen missat vid det här laget. Det finns stora problem med införsel av allt från droger till vapen och inte minst människor i diverse syften; det må vara trafficking, organiserat tiggeri eller påtvingad prostitution. Dessa områden får relativt mycket uppmärksamhet , om än inte nog, men skulle jag vilja belysa problematiken för vad gäller ett mindre diskuterat område, nämligen den faktiska utförseln av varor och gods. Detta nämndes på nyheterna så sent som i går och har även nämnts här . Att fler kontroller görs av inkommande än av utgående trafik är naturligtvis en självklarhet. Men att av tid, kraft och resurser ägnas åt införsel av varor känns som en lite väl skev fördelning med tanke på den problematik som existerar även när det gäller utförsel av varor. Exempelvis går det fyra färjor mellan och i , och har endast resurser att kolla tre till fyra av dessa . sker över 20 000 bostadsinbrott i , och polisen uppger att internationella brottsnätverk beräknas stå för uppemot hälften av dessa. När det gäller stölder av gods av högre värde, såsom båtmotorer, bildelar och jordbruksmaskiner, räknar polisen med att majoriteten är utländska beställningsjobb, främst från de forna och . Denna kunskap har vi skaffat oss delvis genom stulen elektronik som spärrats och sedan kan spåras till dessa områden – dock till begränsad nytta eftersom skadan redan är skedd och några direkta möjligheter att få tillbaka varorna inte existerar. Det oroväckande här är att enligt lag har extremt begränsade möjligheter att ingripa när stöldgodset transporteras ut ur landet, även vid till exempel upptäckten av en hel skåpbil full av förmodat stulna datorer. Tullen har alltså ingen laglig rätt att vare sig beslagta gods eller kvarhålla misstänkta brottslingar, då det saknas restriktioner när det gäller just stöldgods. Regelverket stipulerar att vid misstanke om brott ska kontakta polisen, som sedan ska ta över ärendet. Det är i sig kanske inte helt ologiskt, men polis måste i så fall infinna sig omgående innan färjan hinner lämna terminalen, och detta händer endast i undantagsfall. Det är naturligtvis ett välkänt kryphål för internationella brottslingar. Polisen hävdar att låga straff, prioriteringar av grövre brott och få gränskontroller gör till ett mycket populärt land för utländska tjuvligor. Detta har uttryckts av bland andra Bo Löf, som arbetar med kartläggning av internationella brottsnätverk i . Han säger att ”man kommer till som till ett smörgåsbord, man äter och åker mätt härifrån”. Han hävdar, vilket är fullt logiskt, att det naturligtvis sprids i dessa kriminella kretsar att är ett ganska lätt land att stjäla i. Bötesstraffen är som sagt jättelåga, och det är lätt att ta sig in både i EU och i då vi har i princip öppna gränser, uttrycker denne Bo Löf. Tullarna i sin tur vittnar om att de endast kan stå bredvid och titta på när diverse skåpbilar och trailrar kör ombord. Givetvis leder det till stor och märkbar frustration bland tullarna själva. Så ska vi naturligtvis inte behöva ha det i . Demokrati och mänskliga rättigheter 374 (S): Vi lever i en orolig tid och i en orolig omvärld. Demokratin är satt under press. Västerut, i , ser vi Trump hetsa mot medborgare, medier och grannar. Lögner, rasism och sexism kommer i en strid ström. Österut, i , ser vi , vars regim slår hårt mot både det ryska folket och andra: intern repression, extern aggression. Allmänpolitisk debatt Demokrati och mänskliga rättigheter I urvattnas rättssystemet, och antisemitismen har växt sedan nationalkonservativa Pis tog makten. Högerextremismen breder ut sig i . Man söker splittring och sprider hat. Vi ser det också här i landet. Aldrig förr har svensk högerextremism varit så väletablerad. På sociala medier grasserar hatet. De störde, hotade och slogs. På gator och torg runt om i landet dyker de upp. De stör, hotar och slåss. är de till och med på möten med polistillstånd. Rasismen är påtaglig. Jag möter barn och vuxna som är rädda Det handlar om människor med utländskt påbrå och utländsk släkt, kvinnor, hbtq-personer, fackligt aktiva, funktionshindrade och svenskar som tillhör det samiska folket och de nationella minoriteterna. Det finns många fler, också människor som inte tillhör rasismens första offer men som vet att de förr eller senare står på tur. Högerextremismen skonar ingen. Min morfar var jude från . Som ung flydde han till innan stängde gränserna. Hans föräldrar blev kvar. Vi är en av många familjer som vet vad högerextremism och rasism handlar om, var det börjar och hur det slutar. Det gäller att bryta den onda cirkeln – att se sambanden och tecknen, att sätta in motåtgärder och att säga stopp. Tiden är nu kommen. måste sjösätta ett brett arbetsprogram mot rasism och för jämlikhet. Jag vill här lyfta fram några områden: Arbete, välfärd och utbildning. Rasismen kan enklare pressas tillbaka när arbetslösheten är låg och välfärden fungerar. Skolan är särskilt viktig för att ge alla barn och unga kunskap, trygghet och sammanhang. Medierna och kulturen. Fria medier är nödvändiga. De måste försvaras. Högerextremismen ger sig på just fria och oberoende medier. är ett varnande exempel. Demokratin som idé förutsätter också respekt för mångkulturen. Demokratin handlar ju om såväl folkstyre som respekt för den enskilde och minoriteter. Svensk mångkultur ska värnas. Rasistiska organisationer utgör ett allvarligt hot. Vi bör ta fram lagstiftning som kan förbjuda dem. Utrymme finns i regeringsformen för att förbjuda sammanslutningar som innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung eller hudfärg. Om rasistiska organisationer förbjuds kan de inte längre få demonstrationstillstånd av polisen. Då kan polisens resurser användas till att skydda människor som hotas i stället för dem som hotar. Även om vi lever i en orolig tid känner jag tillförsikt. Demokratin här i landet har klarat svåra påfrestningar. Vi har gjort det . Jag är säker på att vi kan göra det igen. Men det är på oss det beror – oss alla tillsammans. 375 (SD): Jag tänkte tala lite om vårt valsystem och om vikten av att ha en och samma valsedel för alla partier. Allmänpolitisk debatt Demokrati och mänskliga rättigheter Valet för präglades tyvärr av en hel del problem som kom att rubba tilliten till vår demokrati. Bland annat förekom hot och våld vid valstugor, familjeröstning, fel hantering av förtidsröster med mera, men framför allt mycket allvarliga problem med valsedlarna. Valsedlar plockades ideligen bort från valsedelsställen, men framför allt vidtogs så gott som inga åtgärder för att väljarna i enskildhet skulle kunna plocka de valsedlar som de önskade. Ställen med valsedlar har oftast legat till allas beskådan, med full insyn över vilka valsedlar den röstande tar. Detta förfarande är tillåtet i eftersom valhemligheten endast anses gälla i valbåset. Men då valsedlarna är en förutsättning för att kunna rösta och väljaren inte får dessa hemskickade till sig av staten blir den väljare som inte är aktiv och försöker få tag på valsedlarna på annat håll tvungen att, till allas beskådan, plocka de valsedlar han eller hon behöver vid valsedelstället. I tidigare riksdagsval har systemet med valsedlar kritiserats av internationella valobservatörer. I en rapport konstaterade valobservatörerna att stället med valsedlar ger anledning till stor oro eftersom väljare ofta tvingas trängas med varandra när valsedlar ska plockas. Då det är få personer som plockar mer än en valsedel för varje val ser man ganska enkelt hur andra röstar. Trots tidigare kritik har ingen förändring skett. Ett vanligt argument från dem som försvarar nuvarande valsystem är att det är upp till den enskilde att säkra sin valhemlighet genom att ta flera valsedlar från olika partier. Detta är dock ett stort feltänk och ett avsteg från grundlagens intention om att valen ska vara fria och hemliga. En säker procedur ska garantera valhemligheten utan att den enskilde tvingas till egna aktiva åtgärder. När det dessutom är få personer som tar flera valsedlar betyder det att handlingen i sig kan bli en politisk signal. I har man ett valsystem med en och samma valsedel för samtliga riksdagspartier. För att man ska få plats med personvalen består valsedeln av flera sidor. Valsedeln hämtas ut i vallokalen i samband med att man registrerar sig för röstning. Därefter går väljarna till ett skyddat bås och gör sitt val för att sedan lägga valsedeln i valurnan. Utöver denna viktiga aspekt, att valhemligheten bevaras, blir hela logistiken kring valet enklare. I trycks det över en halv miljard valsedlar, och endast ett fåtal av dessa används. Det är dessutom en mycket omfattande och resurskrävande procedur för partierna att få sina namnvalsedlar distribuerade till hushåll och vallokaler. Miljömässigt och samhällsekonomiskt är alltså det danska systemet att föredra. Enda anledningen till att vara emot ett system med en gemensam valsedel är förmodligen att flera av riksdagspartierna ser en fördel med nuvarande system. I av polarisering och politisk diskriminering räds väljarna att plocka valsedlar från till exempel . Tänk om en kollega, en granne eller en bekant bakom mig i kön ser vad jag tar för valsedel! Detta är dock ett cyniskt förhållningssätt till en av våra viktigaste och finaste grundlagar, den om fria och hemliga val. kommer det inte att gynna någon att förtroendet för vår demokrati rubbas och att medborgarna ser de allmänna valen som riggade. Allmänpolitisk debatt Demokrati och mänskliga rättigheter 376 (V): All offentlig makt i utgår från folket. är folkets främsta företrädare. Så står det i vår regeringsform, den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Förtroendet att som 1 av 349 personer bli vald till riksdagsledamot är ett av de finaste förtroenden man kan få i – och det är ett av de finaste uppdragen. Riksdagsledamöter ska vara representativa för sitt parti och dess ståndpunkter men också för folket. Jämfört med de flesta inom väljarkåren har riksdagsledamöter mycket höga månadsarvoden. höjs arvodet ytterligare, till . Det är en inkomst som de flesta i bara kan drömma om. Det är mer än dubbelt så mycket som medelinkomsten för de personer som vi representerar. Det gör att levnadsvillkoren för oss riksdagsledamöter skiljer sig väldigt mycket från de levnadsvillkor som människor har som vi ska företräda här i . har motionerat om att sänka ledamöternas arvoden. Vi tycker att arvodet är alldeles för högt. Det är ett problem att arvodet är så pass mycket högre än vad en genomsnittlig svensk tjänar. Det riskerar att påverka allmänhetens förtroende negativt. Det handlar om trovärdighet. Det är klart att ersättningen ska vara bra. Det är ett ansvarsfullt uppdrag att vara vald ledamot i riksdag. Men politiker ska inte leva i en egen verklighet långt från vanliga medborgare. Arvordet borde därför sänkas till en rimligare nivå och kopplas till prisbasbeloppet, som är . Även om detta är långt utöver vad majoriteten av landets väljare tjänar vore det en klart rimligare nivå. På grund av att det är så höga arvoden har en partiskatt för alla sina företrädare. Den gör att oavsett hur högt arvodet för ett politiskt uppdrag, till exempel att sitta i , är får en företrädare för inte ut mer än . Trots partiskatten i är min inkomst rejält höjd jämfört med min tidigare inkomst, som jag hade som stödassistent. Förtroendet att som 1 av 349 personer bli vald till riksdagsledamot är ett av de finaste förtroenden man kan få i . Men det är just ett förtroende, inte ett jobb. Det är ett förtroende som man har av sitt liv. Levnadsvillkoren för oss som riksdagsledamöter skiljer sig väldigt mycket från de levnadsvillkor som de flesta av oss hade innan vi steg in i denna kammare, och de skiljer sig mycket från de levnadsvillkor som människor har som vi ska företräda här i . Det är dags att sänka riksdagsarvodena. 377 (KD): I grunden bygger vår demokrati och välfärd på att vi medborgare bryr oss om varandra och tillsammans vill bygga ett gott samhälle för alla. Att bry sig om är civilsamhällets egen superkraft. När klyftorna växer och segregationen ökar blir civilsamhället allt viktigare för att bygga gemenskap, bevara demokratin och möta samhällets utmaningar. Allmänpolitisk debatt Demokrati och mänskliga rättigheter I min hembygd går 32:an rakt genom skogen. På ena sidan den tungt trafikerade landsvägen ligger Ingarp, och på den andra sidan ligger Russnäs. På båda sidor om vägen bor det barn. har samhällsföreningen och boende i byarna försökt påverka att vidta trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Man har presenterat förslag, och tillsammans med lokala företag har man till och med erbjudit finansiering. Trots detta har ingenting hänt.