prot · H50991 · 2018-03-26 00:00:00 — Sedan är frågan hur man ändå ser till att behålla en ordning som gör att det även i fortsättningen går att hjälpa människor som behöver det allra mest. 45 (SD): När jag läser slutsatserna från Europeiska rådets möte, närmare bestämt punkt 5 om sociala frågor, kan jag konstatera att rådet slår fast att den sociala pelaren är ett gemensamt åtagande för EU och dess medlemsstater. Jag läser också att man avser att gå vidare med förslaget om en europeisk arbetsmyndighet, något som bland annat arbetsmarknadens parter befarar ska påverka den svenska modellen negativt. Jag närvarade själv vid i . Där fanns det regeringsrepresentanter från vissa medlemsstater som öppet deklarerade att de inte kommer att klara kostnaden för att införa de sociala rättigheter som föreslås. Man menade tvärtom att det var ett gemensamt solidariskt ansvar för samtliga medlemsländer att medfinansiera detta. Därmed har jag två frågor till statsministern, och den första är: Finns det något läge där kommer att gå med på att svenska skattebetalare via EU:s budget medfinansierar någon del av sociala rättigheter i andra medlemsländer? Min andra fråga är: Med tanke på och arbetsmarknadens parters skeptiska hållning till den europeiska arbetsmyndigheten, hyser statsministern några som helst farhågor gällande dess införande? 46 Statsminister (S): Vad gäller sociala pelaren sa jag i att jag tycker att det är oerhört viktigt att vi diskuterar sociala villkor både i och i EU. Vi har en gemensam marknad och en gemensam arbetsmarknad där människor ska kunna röra sig över gränserna. Då tycker jag att det är viktigt att man vet att man kan göra det utan att de sociala villkoren undermineras. Återrapportering från Europeiska rådets möte Därför är detta precis som förut en fråga där kompetensen delas mellan EU och länderna. Den sociala pelaren är inte något som helt plötsligt skulle ändra den kompetens- och mandatfördelningen, alltså vem som fattar vilka beslut. Det är som fattar beslut om de svenska förhållandena, såväl i arbetsmarknadspolitiken som i våra socialförsäkringssystem och så vidare. Den sociala pelaren är därför inget uttryck för att nu ska det här och det här ske i de olika länderna. Pelaren är till för att vi ska följa ett antal viktiga frågor som handlar om arbetsvillkor och anställningsvillkor, men länderna ska fatta sina egna beslut om hur detta ska göras. Vi måste dock ha en gemensam väg framåt när det gäller hur vi ska öka den sociala tryggheten. Det tycker jag är oerhört viktigt. Man kommer inte ifrån att med en gemensam arbetsmarknad är detta faktiskt en gemensam fråga att titta på. Det handlar dock inte om någon förskjutning av kompetens eller mandat. Den första frågan går därför inte att svara på, för det innebär inget sådant åtagande. När det gäller frågan om myndigheten finns det lite förslag på vad den skulle kunna göra. Om den skulle kunna förse både arbetstagare och företag med information om vad som gäller i ett annat land tycker jag att det är en ganska ofarlig sak för en myndighet att göra. Skulle det däremot föreslås att den ska få mandat att till exempel lösa tvister på egen hand, utan att länderna vill det, ja, då är det något helt annat. Låt oss därför titta på vad som föreslås, och så agerar vi därefter! 47 (SD): Det är klart att det går att svara på den första frågan. Det var en mycket enkel fråga: Finns det något läge där regeringen kommer att medverka till att svenska skattebetalare medfinansierar sociala rättigheter i andra EU-länder? Det är jätteenkelt att svara på. Det finns ju också propåer från en del av de östeuropeiska länderna om att man vill att det ska medfinansieras. Detta vet statsministern mycket väl. När det gäller den andra frågan konstaterar jag att statsministern alltså inte har samma synsätt som arbetsmarknadens parter, som faktiskt är oroade över utvecklingen gällande en arbetsmyndighet. Vidare märkte jag att statsministern snubblade lite på orden när det gällde västra och mötet som kommer. Han började säga något om , och sedan hejdade han sig och rättade sig till att tala om fortsatt engagemang i området. Därför tänkte jag passa på att ställa frågan: Hur ser regeringen på en fortsatt utvidgning i västra ? Jag har en sista fråga. När det kommer till har vi lite grann samma invändningar som . Man fördömer med kraft agerande i . Där kan man alltså få en samsyn inom rådet – det fungerar. Men man kan inte fördöma i . 48 Statsminister (S): I den sista delen var det så att och hade begärt stöd angående det som sker i och i . Därför togs det upp. Mötet avsåg inte att diskutera EU:s hela relation med , men denna fråga togs upp av det skälet. Återrapportering från Europeiska rådets möte EU framför fortfarande och återigen sin bestämda uppfattning om att det som sker i är fel. Det är därför vi säger så. Det är precis samma svar som till . När det gäller parterna och arbetsmyndigheten är det återigen beroende på vad den myndigheten ska göra. Den myndigheten ska inte överta någonting; det har vi sagt från start när den sociala pelaren började diskuteras, och man förstår att vi ska behålla vår svenska modell. Det innebär ingen mandatomfördelning mellan och EU. Om det är så att denna myndighet inte tar över någonting som parterna nu gör är jag också helt övertygad om att det inte kommer att vara några problem för parterna. 49 (S): Jag vill tacka statsministern för återrapporten från . Jag skulle också vilja passa på att tacka såväl statsministern som handelskommissionär för det enträgna arbete som har gjorts för att undvika de förödande ståltullarna. vet vi inte riktigt om det här kommer att bära hela vägen fram, men man får väl säga so far, so good. Jag skulle också vilja hoppas på en renässans för det politiska hantverket där man faktiskt kan förändra saker genom enträget arbete, genom förhandlingar och med respekt för motparten. De svartvita lösningarna, att gapa och skrika, kan verka kraftfullt, men det leder sällan till några förbättringar och gör heller inte skillnad. Därför skulle jag verkligen vilja hoppas på en annan ordning, där man mer respekterade just det politiska hantverket. På samma sätt är det självklart med långtidsbudgeten. Här är det 27 länder som kommer att ha väldigt olika ingångar i det arbetet. Då är det viktigt att man faktiskt diskuterar med varandra och att man förstår varandras utgångspunkter. säger statsministern att det verkar som om kommissionen lite mer förstår hur vi i tänker. Att ha en tydlig position när man går in i en förhandling är ett framgångsrikt sätt att arbeta på. Man kan inte börja med att skrika om att lägga in veton, utan man måste självklart diskutera och förhandla. Det är det bästa för . Jag säger återigen tack till statsministern och handelskommissionär . Ståltullar skulle vara förödande. Vi vet hur det såg ut och vad det ledde till. 50 Statsminister (S): Det är helt korrekt. Jag delar uppfattningen att det ändå är dialogen och det politiska arbetet som gör skillnad i längden. Det är lätt att häva ur sig de mest fetmarkerade meningarna och ha de flesta utropstecknen. Det är kanske den enkla delen i politiken, men frågan är vart det leder. får vi hoppas att dialogen med håller i sig och att vi kan skapa en atmosfär, ett klimat, att vi kan säga att vi borde samarbeta för att hantera överproduktionen av stål. Det har varit ett bra samarbete internt med både och , som jag tycker verkligen har gjort ett bra arbete. Det ska de ha en eloge för. Återrapportering från Europeiska rådets möte Samma sak gäller långtidsbudgeten, men var den frågan inte uppe här. Men den frågan bygger på samma sak. Någonstans måste vi se på vilken helhet som är bra . Det är där någonstans vi måste landa. Vi har varit tydliga med att inte tänker ta notan för att lämnar EU. Det måste rimligen innebära att mindre inkomster ger mindre utgifter. Det är en normal ekonomisk ekvation. Vi ska hålla i den som vi ska vara tydliga med att EU-samarbetet är bra och viktigt för vårt land. Då gäller det att se till att vi kommer ur processen med något som är bra för . Jag bedömer att det finns en något större förståelse för våra argument , men det kommer säkert att ändå bli en tuff process. Det är säkert så att kommissionens förslag inte kommer att leda till stort jubel i i första ledet. Då får vi fortsätta att diskutera och mala på till dess vi kommer till ett läge där vi tar ansvar för både helheten, därför att EU är så viktigt för oss, och att inte tar notan för att ett land lämnar EU. Någonstans där måste balansen vara. 51 (S): Jag vill tacka för svaret! Vi får verkligen hoppas att trägen vinner, att vi lyckas såväl hålla undan ståltullar som få en gynnsam utgång på långtidsbudgeten. En av de frågor som också diskuterades på toppmötet var beskattning. Beskattning generellt sett är bra. Men varför ska vissa företag beskattas lägre än andra, till exempel Google, Facebook och så vidare? Frågan är hur man bäst uppnår denna beskattning, om det är på europeisk nivå eller genom OECD-lösningar. Det måste vara en mycket viktig fråga att diskutera framöver. Jag vet att kommissionen vill ha skatt på omsättning medan det vore mer rimligt att ta ut skatt på vinst, och så vidare. Men här krävs diplomati för att komma fram till en bra lösning. Det är bra med ökad beskattning, men den måste också vara funktionell. 52 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att det även här är fråga om en balansgång. Det är klart att det även i en digital ekonomi måste vara en rättvis beskattning. Precis som jag sa är det ett stort problem när företag som verkar i den digitala ekonomin kan göra stora vinster på marknaden utan att betala någon skatt. De kanske betalar en tredjedel så mycket skatt här i EU jämfört med andra företag. Då blir också välfärden lidande. Regeringen har poängterat att vi i första hand ser en global lösning, det vill säga inom ramen för det arbete som gör. Då blir det en global lösning på ett globalt problem. Men om det där inte finns någon lösning, eftersom några aktörer motsätter sig, måste vi titta på om det inom ramen för EU finns möjlighet att få fram en lösning. Då måste vi titta på om något vi gör menligt skulle försvåra för EU, om det skulle bli ett oproportionerligt stort ansvar för EU eller om EU är för litet att hantera en sådan lösning. Då måste vi se upp. Därför måste det bli en noggrann analys. 53 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för återrapporten! Det är glädjande att fick det undantag från de hotande tullarna som statsministern här har kungjort och som vi har tagit del av genom pressen. Men kvarstår ett hot eftersom det undantag som har beviljats för är tillfälligt. Det är också ett hot att det har kommit förslag, eller propåer, om nya tullar från den amerikanska kontinenten. Detta är ett allvarligt hot mot den tillväxt som vi behöver och vill ha i alla delar av världen. Den fria handeln är en del av att få den tillväxt vi vill ha. Min fråga rör framför allt tillväxten. Det finns signaler om att inte orkar hålla samman, det vill säga att kommissionen inte är den företrädare vi har sagt att kommissionen ska vara i fråga om att företräda i handelsfrågor. Det kan synas lockande för en del medlemsstater att söka bilaterala lösningar på det ena eller andra sättet. Hur ser det ut, statsministern? Finns det tecken på att det finns medlemsstater som vill söka bilaterala lösningar för att undgå de hot som kan orsaka problem med tillväxten i ? 54 Statsminister (S): Jag delar uppfattning att hotet kvarstår. Vi måste verkligen förstå att det inte är över. gäller det att hålla i detta och se till att dialogen utvecklas på ett sådant sätt att det blir ett permanent undantag samt att EU och kan samarbeta i stället för att bekämpa varandra. Annars är det en farlig väg. Det finns dessvärre med protektionism i olika handelsfrågor, inte bara för stålet. Det finns andra saker också, och det gäller verkligen att se upp. Precis som jag rapporterade på möte ser vi en del ifrågasättanden av WTO, hur WTO fungerar och riskerar att inte fungera om inte en domare tillsätts för att lösa tvister. Det är ett ännu större hot. Jag delar helt uppfattningen att vi som är frihandelsvänliga verkligen måste stå upp mot detta hot på riktigt. När det gäller EU:s sammanhållning hade jag ingen känsla vid det här mötet att det fanns några som känner sig lockade. Men därmed inte sagt att det inte skulle finnas. Det vet jag i så fall inte. Däremot hörde jag talas om ett land som hade blivit erbjudet ett ensidigt undantag som tackade nej – av det skälet att EU ska hålla ihop. Det hedrar verkligen det landet – om det ryktet är sant. Det är också ett andrahandsrykte. Här försiggår mycket ryktesspridning och spekulationer, men jag kan med handen på hjärtat säga att det inte fanns några sådana tecken under det här om att göra annorlunda. Jag kan naturligtvis inte lämna några garantier, men jag fick ingen sådan känsla vid det här mötet. 55 (C): Det gläder mig. Då får jag citera det gamla påståendet: ”Enade vi stå, söndrade vi falla.” Låt mig så gå över till den andra stora och viktiga saken på det , nämligen Salisburyattacken. Det är bra att gemensamt kunde fördöma attacken. Återrapportering från Europeiska rådets möte Var det några medlemsstater som tog upp de gratulationer som kommissionens ordförande framförde till i anledning av det ryska valet och då undvek att fördöma den olagliga annekteringen av ? Gratulationen från kommissionens ordförande förtar lite grann av det fördömande som har gjort av Salisburyattacken. 56 Statsminister (S): Det var glädjande att det kom ett mycket tydligt besked från Europeiska unionen gentemot om att attacken är oacceptabel och att vi till står bakom . Vi fattade ett beslut om kalla tillbaka ambassadören för konsultation, och vi fortsätter diskussionen om vad som ytterligare kan göras. Det är en tydlig markering. Svaret på frågan är nej. Det var ingen som tog upp Junckers gratulation. Det var hans beslut helt och hållet. Vad gäller annekteringen av däremot är EU väldigt tydligt. Det är därför sanktionerna håller i sig. Det råder inget tvivel om att kommissionen fullt ut står bakom de beslutade sanktionerna och att de ska kvarstå till dess att anledningen till dem har försvunnit. 57 (L): Tack för redovisningen, statsministern! Det är bra att vi får dessa redovisningar och på det sättet har insyn i vad som händer i EU. Det jag vill ta upp här är . talare var inne på det, men då mer på vad vi ska betala mot bakgrund av de övergrepp mot de mänskliga rättigheterna som gjort sig skyldigt till. Utvecklingen i är beklaglig. och åren därefter utvecklades mot demokrati, men har det vänt . Det har bara blivit värre och värre med övergrepp mot journalister och stora yrkesgrupper och så vidare. har tagit upp ett antal fall. är ju värstingen när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Därför har vi i Liberalerna velat att förhandlingarna om EU-medlemskap ska avbrytas. Men statsministern har sagt att han är nöjd med att förhandlingarna har suspenderats och att dörrar måste lämnas öppna gentemot . Har statsministern samma uppfattning ? 58 Statsminister (S): har helt rätt – det går åt fel håll i , inget tvivel om det. Det har vi också påtalat, och vi fortsätter att påtala det. När det gäller att betala tror jag att det är viktigt att vi är överens om att det som betalas när det gäller flyktingar, det går till flyktingar. Det tycker jag är viktigt. Skulle det upphöra får vi en katastrofal situation, framför allt för de människorna. Det vore inte bra; det vore katastrof. När det gäller frågan om EU-medlemskap har vi en ordning för hur ett eventuellt medlemskap över huvud taget ska kunna komma till. Den måste man följa. Man följer en ledstång, om jag får kalla det så, för vilka kapitel som kan öppnas vid vilket tillfälle. Detta bygger på att man uppfyller ett antal av våra grundläggande villkor om mänskliga rättigheter, demokratiska fri‑ och rättigheter och så vidare. Där menar jag att vi har det som behövs för att säkerställa detta – att man inte kan bli medlem om man inte uppfyller de villkoren. Det är också det tydliga budskapet till : Med den här inriktningen kan det inte bli något medlemskap, för den går åt fel håll. Återrapportering från Europeiska rådets möte Om man i stället skulle stänga dörren, blir det bättre då? Oppositionen i säger nej. Det vore inte bra för dem, för då har de inget alternativ i den inrikespolitiska debatten. Då kan de inte säga att ”om vi gör så här i stället har vi faktiskt den här möjligheten framför oss”. Jag kommer mycket väl ihåg den förre premiärministern möte med . Han beskrev den besvärliga situation som ser omkring sig, i sin närhet. Hur ser de ekonomiska realiteterna ut? Ja, inte lysande. Var är det bästa alternativet? Jo, det är faktiskt i väst. Skulle man kapa den linan och säga att nu är det borta ur bilden, då säger i alla fall stora delar av oppositionen att det inte är bra. Åtminstone de som vi har kontakt med från mitt partis sida säger att det inte vore bra. 59 (L): Min andra fråga gäller tulluppgörelsen. Det var glädjande att lyckades få fram en respit . Men är väldigt , och då handlar det inte bara om EU och tullarna utan om världshandeln. Till exempel bilindustrin påverkas ju om vi skulle förändra tullavgifterna. Där är det stor skillnad mellan och EU, men om man ändrar där får det återverkningar på världshandeln inom det området. Hur tänker statsministern här? 60 Statsminister (S): När det gäller EU är det precis som påpekats väldigt . måste tiden användas till att befästa att dialog är det bästa och att få en så gemensam verklighetsuppfattning som möjligt. Jag tror att jag nämnde det i : att mäta handelsöverskott och -underskott är inte samma sak som . Det är något helt annat eftersom värdekedjan ser helt annorlunda ut, så sifforna är inte riktigt desamma. Bara det, att åtminstone få samma verklighetsuppfattning, vore faktiskt ett framsteg. Det kanske kan förstärka dialogen. Det som gäller världshandeln är också helt korrekt. Det är därför vi så envetet driver att WTO-systemet måste fungera. Vi måste tillbaka till de multilaterala handelssystemen, förstärka WTO och se till att de reglerna fungerar och att tvistlösningsmekanismerna fungerar. Vi försöker föra tillbaka diskussionen dit för att säkerställa att WTO är den bästa . 61 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Det var ett toppmöte där många stora och viktiga frågor stod på agendan. I de flesta av frågorna delar den linje som regeringen har drivit och driver. Det gäller inte minst frågan om skyddstullar och EU:s svar på giftattacken som förmodas ligga bakom. Det har varit uppe i flera tidigare replikskiften med flera andra frågeställare. Jag tänkte ställa en fråga om brexitförhandlingarna. Där var det glädjande att vi inför toppmötet fick en första överenskommelse om utträdesvillkoren mellan och . Det är ett viktigt steg framåt, men det kvarstår många svåra delar i detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte Man kan väl säga att det finns åtminstone två olika aspekter på förhandlingarna framöver. Den ena är det man brukar säga om att inte kan få plocka russinen ur kakan eller välja bara några av de fyra friheterna. Det är en aspekt. En annan är att är ett viktigt samarbetsland till EU, framför allt och i stor utsträckning till , och även en viktig handelspartner. Vad jag förstår finns det olika uppfattningar bland medlemsstaterna om vilken av dessa aspekter man ska betona framför den andra. Jag skulle vilja fråga statsministern dels hur svårt det är för de kvarvarande medlemsstaterna att nå en enad linje att driva gentemot , dels hur eventuella svårigheter påverkar förhandlingarna med . 62 Statsminister (S): Ja, vi är överens om skyddstullar och det ryska agerandet i . När det gäller brexit är utträdesvillkoren inte helt på plats, inte till . Det som återstår där, den stora frågan, är fortfarande och . Men vi har fått goda garantier från att den kommer att lösas. Om och ska hålla ihop och inte ska så att säga åka ut blir det en gräns i vattnet mellan öarna. Så ser det ut just , och det är en fullt möjlig lösning. Också finns kvar som en geografisk fråga. Övergången verkar helt klar. När det gäller de nya relationerna är det just riktlinjerna för dem som beskrivs här. Här råder enighet. har vi konstaterat att vill ut ur både unionen och den inre marknaden. Det innebär att det är ett frihandelsavtal som vi ser framför oss. Det vill vi ska vara generöst i den meningen att det ska omfatta både varor och tjänster på så många områden som möjligt utan tariffer, alltså tullar. Vi vill så att säga ha det på noll. Men vi kan konstatera att det innebär att och EU kommer att ha olika externa relationer. Det innebär per automatik att det blir friktioner i handeln. Här måste det finnas någon typ av kontrollsystem. Vi har inget gemensamt legalt system längre; vi har ingen gemensam tvistlösningsmekanism längre. Det kommer att innebära att det blir saker som vi måste hantera och lösa. Det måste vi förbereda oss på. Om skulle ändra sin position från hard brexit till något annat är vi beredda att korrigera riktlinjerna utifrån det, men enigheten ligger i slutsatserna. 63 (KD): Tack för svaret, statsministern! Jag tänkte också ställa en fråga om det som statsministern nämnde i sin återrapport angående att han fick en lägesrapport om hur det går i förhandlingarna om det gemensamma asylsystemet, som är en annan viktig och högst aktuell fråga inom unionen. Som jag har förstått det var budskapet att det bulgariska ordförandeskapet arbetar med detta och att intensiteten kommer att öka under de kommande månaderna, vilket vi får hoppas i och med den målsättning som har uttryckts – att detta ska vara klart . Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill fråga statsministern: det möjlighet att säga något mer uttömmande om detta? 64 Statsminister (S): Huvudspåret är att ordförandelandet arbetar vidare med det som har gjorts förut och försöker rensa ut några saker för att tydliggöra vad det finns för alternativ, för att förenkla processen. Det är viktigt att det inte bara är några länder som står för önskemålet, utan EU som helhet måste stå för att vi vill åstadkomma detta. Därför har jag ställt en fråga igen till både Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande på precis detta tema. Det finns en tydlig ambition att vi ska vara klara till juni. Det är också deras åtagande. sitter vi inte stilla, utan vi diskuterar med framför allt de närmaste, som tycker likadant, vilka förslag vi kan bidra med för att skynda på och underlätta processen. Naturligtvis ska vi ha en dialog med dem som tycker lite olika också. Jag hade till exempel ett möte med premiärminister . 65 (MP): Tack, statsministern, för återrapporten från ! Jag vill också tacka för alla svar som statsministern har gett på de frågor som har ställts. Jag tänker inte upprepa någon av dem utan beröra ett annat område som statsministern själv tog upp sin återrapport, nämligen utvecklingen inom den digitala tekniken och de möjligheter och utmaningar den ställer oss inför. Det handlar till exempel om beskattningsfrågan men också om skydd av personlig integritet. Jag tänkte fråga om statsministern kan återge lite mer av reaktionerna och diskussionerna med anledning av kommissionens förslag, som lades fram , om hur man kan få digitala bolag att beskattas på samma nivå som traditionella företag. Jag misstänker att detta diskuterades vid rådets möte. Det är viktigt för oss här hemma i att få en bild av hur andra länder diskuterar denna fråga, för att vi ska kunna positionera oss och bidra med positiva lösningar på denna utmaning. Skulle statsministern kunna återge lite mer av reaktionerna och diskussionerna kring beskattning av digitala företag? 66 Statsminister (S): Detta nämns inte speciellt i slutsatserna, men det är en fråga som rör personlig integritet, hur data ska behandlas och så vidare. Det kommer en mer djupgående diskussion om frågan, och vi återkommer till den i .