prot · H509134 · 2018-06-18 00:00:00 — Jag är säker på att politikerna har hörsammat detta och agerar med detta i sikte inför ett framtida EU-medlemskap. Jag vill slutligen yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 70 Statsrådet (S): Det känns väldigt roligt att få vara här igen och diskutera EU. ska vi hantera skrivelsen angående EU:s verksamhet . För mig som socialdemokrat kommer jobben alltid först. Därför vill jag börja med jobben. Det är lätt att ta EU för självklart, men 1,4 miljoner svenskar går till jobbet tack vare exporten – och av exporten går till EU. Genom vår handel kan vi bygga ett starkare samhälle och ett tryggare . Trots de möjligheter som en gemensam marknad skapar finns det många hinder för företag och människor som vill arbeta och röra sig över gränserna. Vi måste fortsätta att främja handel och få bort hinder på den inre marknaden. Därför har regeringen drivit på för att genomföra den inre marknadsstrategin för varor och tjänster och inte minst den digitala inre marknadsstrategin. Verksamheten i Euro-peiska unionen För att släppa lös digitaliseringens potential i tog jag initiativ till att starta en grupp, den så kallade D9, med de nio mest digitaliserade länderna för att driva på arbetet i EU. Vi sågs senast i för en månad sedan och talade då mycket om artificiell intelligens. Arbetet med digitalisering i EU har lett till att roamingavgifterna har avskaffats så att man kan surfa på mobilen till samma kostnad i EU som i , att en portabilitetsförordning har införts som gör att man kan titta på sina favoritserier utomlands och att geoblockering har avskaffats så att man kan diskrimineras om man handlar online – till exempel så här i semestertider, när man bokar hotell och hyrbil på nätet. Det är med stolthet jag kan säga att svensk export slår rekord. Vi har aldrig exporterat mer än vi gör . Som svensk socialdemokrat vet jag att frihandel och export till omvärlden är en av grundpelarna för vår välfärd och trygghet. har EU framgångsrikt förhandlat frihandelsavtal med bland annat , , och . Avtal med , och är på gång. Vår kommissionär är där just nu för att inleda de förhandlingarna. Låt mig vara uppriktig här i kammaren. Jag är otroligt frustrerad, och ska jag berätta varför. När jag tillträdde som EU‑ och handelsminister förhandlade EU med om ett nytt omfattande handelsavtal. Det var ett av de första stora mötena jag hade mellan och . Vi hade det faktiskt i LO-borgen. Avtalet skulle ta bort tullar och tariffer och onödiga skillnader i standardisering. , , är det helt andra tongångar. President inför tullar på stål och aluminium och hotar med att införa tullar på bilar. lägger också veto mot domare i WTO och äventyrar därmed hela överprövningsmekanismen. I stället för att diskutera hur vi kan utveckla världshandeln diskuterar vi nu hur vi kan komma undan ett handelskrig. Det hotar jobben här i och den ekonomiska utvecklingen i hela världen. är det allvar. När andra vacklar måste vi i EU stå upp för öppen och fri handel – och, ärligt talat, för sunt förnuft! Som socialdemokrat vet jag betydelsen av ekonomisk trygghet, av vetskapen att man själv och ens familj har så att det räcker. Jag vet också hur otroligt viktigt det är att ha ett tryggt jobb, att inte ständigt behöva oroa sig för att bli av med sin inkomst. Trygga människor känner tilltro och räds inte framtiden. Men runt om i upplever allt fler människor oro . Vi socialdemokrater förstår varför. Många har lämnats efter eller glömts bort, och inkomstklyftorna har vidgats. Det är därför regeringen sedan mandatperiodens början arbetat för att sätta de sociala frågorna högre på EU:s dagordning. Tillsammans med kommissionen var vi värdar för toppmötet i om rättvisa jobb och tillväxt. Där undertecknades den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Jag hoppas att detta bidrar till en förbättrad utveckling som EU:s medborgare kommer att märka av. När de sociala klyftorna ökar minskar legitimiteten och förtroendet för samarbete och politiska lösningar. Ett annat viktigt framsteg på det sociala området gjordes , när EU kom överens om nya utstationeringsregler som gör att principen lika lön för lika arbete ska gälla i alla medlemsländer. Efter ett hårt socialdemokratiskt arbete kan vi nu säga: Lika lön för lika arbete ska gälla! Verksamheten i Euro-peiska unionen EU ska fokusera på frågor som bäst löses på europeisk nivå, frågor där det finns ett europeiskt mervärde. Det kan vara stora frågor som klimatet eller små frågor som mobilens roamingavgifter. Klimatfrågorna kan enskilda länder inte lösa på egen hand. Därför är jag glad att viktiga framsteg på klimatområdet har gjorts inom EU . har varit ett av de länder som drivit på mest för att EU ska genomföra . Vi arbetar hårt för ambitiösa mål för energieffektivisering och förnybara energikällor. Migration är av sin natur en fråga som bäst hanteras gemensamt. Regeringen har drivit på för ett gemensamt asylsystem och utökat migrationsarbete inom EU. För är det självklart att alla medlemsstater ska ta ett gemensamt ansvar för människor som flyr till , men så är tyvärr inte fallet. Regeringen har lagt stort fokus på att utarbeta gemensamma och starkare instrument inom EU för att hantera framtida migrationsutmaningar. Vi har lyft fram vikten av solidaritet, medverkat i EU‑insatser och gett stöd till transit‑ och ursprungsländer. EU:s yttre gräns har också blivit mer robust. EU:s gemensamma asyl- och migrationssystem måste fungera, och vi kommer att fortsätta driva detta. ska vara tryggt. Vår trygghet och utveckling är beroende av samarbeten med omvärlden, inte minst i , och vi vet ju att vi lever i en alltmer orolig värld. Det märker vi inte minst i krigets och i . Därför har regeringen drivit på EU-arbetet på flera områden när det gäller säkerhet. Vi har initierat och drivit på arbetet mot terrorism och med EU:s globala strategi för utrikes‑ och säkerhetspolitik, bland annat för att stärka EU:s krishanteringsförmåga såväl civilt som militärt genom till exempel det permanenta strukturerade samarbetet, Pesco. var jag i och invigde det nya EU-lagret för civil krishantering som MSB ska ansvara för. Det skapar jobb i och förutsättningar för medmänsklighet i världen – en riktigt bra kombo! Det är djupt oroande att det finns medlemsstater som både ifrågasätter och utmanar våra gemensamma värderingar. Jag är särskilt orolig över utvecklingen i och i . Respekt för rättsstatens principer och EU:s andra grundläggande värden är avgörande för unionens möjligheter att utvecklas ekonomiskt och socialt. När det brister hotas både individers rättigheter och i förlängningen sammanhållningen och säkerheten på vår kontinent. EU är ingen bankomat där länder bara kan hämta ut pengar. Här gäller gemensamma värderingar och ansvarstagande för gemensamt fattade beslut. I EU:s långtidsbudget kan vi få se ett förslag om konditionalitet kopplad till medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatens principer. presenterade kommissionen sitt förslag till en ny flerårig budgetram för perioden –2027. Förhandlingarna om den fleråriga budgetramen kommer att bli långa och tuffa. Regeringen anser att den föreslagna totala utgiftsvolymen är för stor och att den bör ligga kvar på samma nivå som , det vill säga av EU:s totala bni. Vi accepterar inte heller att de rabatter som haft på avgiften fasas ut. Det skulle innebära en stor ökning av den svenska avgiften och en orimlig finansieringsbörda för . Avgiften måste vara rimlig och rättvis. Verksamheten i Euro-peiska unionen Det finns också positiva element i kommissionens förslag, till exempel ett villkorande av EU-medel kopplat till efterlevnaden av rättsstatsprincipen. Regeringen har drivit på för att detta ska inkluderas i den nya budgetramen. För mig är det självklart att medlemsstaterna måste följa EU:s gemensamma värdegrund för att få ta del av EU:s medel. Det är också viktigt att budgeten moderniseras. Här är kommissionen inne på rätt spår med mer medel till bland annat forskning och klimatåtgärder. Men det behövs ytterligare neddragningar i de traditionellt stora budgetposterna: jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. En av de faktorer som påverkar budgetförhandlingarna mest är utträde ur EU. Brexit innebär att förutsättningarna för EU-samarbetet förändras, särskilt för som länge haft som en nära samarbetspartner i många viktiga frågor. I förhandlingarna om utträde är en viktig svensk prioritering att säkra en ansvarsfull och förutsägbar process. Betydande framgång har gjorts i den riktningen. Men ännu återstår svåra utträdesfrågor, framför allt frågan om gränsen mellan och . Jag vill avsluta med att säga några ord om en fråga som jag som EU-minister brinner särskilt för: att stärka delaktigheten i EU-arbetet här hemma i . Just nu pågår en viktig debatt om EU:s framtid. Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka möjligheterna att påverka beslut på EU-nivå, fördjupa förståelsen för EU och bredda EU-debatten i det svenska samhället. har regeringen bjudit in civilsamhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och andra aktörer till så kallade EU-sakråd. Där har de kunnat framföra sina synpunkter på aktuella EU-frågor. Genom EU-handslag har regeringen kunnat engagera fler i arbetet för att öka delaktigheten. Sammanlagt deltar 77 organisationer, inte minst kommuner och landsting, från hela landet i arbetet. De har, i och med handslagen, åtagit sig att stärka ambitionsnivån i sitt EU-relaterade arbete. Det handlar exempelvis om att inkludera fler i utformandet av EU-politiken, bättre informera om EU-relaterat arbete och verka för att öka kunskapen om EU. Intresset och engagemanget imponerar verkligen. Som en sista midsommarhälsning kan jag tipsa alla ledamöter om att ta del av skriften Ökad delaktighet i EU, där vi berättar om alla de förslag vi har lagt fram och nämner alla de 77 aktörerna vid namn. Trevlig midsommar, allihop! 71 (C) replik: Det är välkommet att vi nu har en EU-minister. Vi startade utan EU-minister, och det var naturligtvis en brist som vi var många som förvånades över och påtalade. Det är desto roligare att det nu finns en EU-minister när vi avslutar perioden. Jag är också glad för den starka frihandelsröst jag hörde från ministern. Detta är en bild av att många av de regler vi har utgör hinder för jobb och tillväxt – en hållning som man också kan se i , herr talman. Det finns alltså skäl att se denna frihandelsambition också när vi ska öppna upp och göra det möjligt för fler jobb i landet. Verksamheten i Euro-peiska unionen Men jag begärde ordet framför allt för att understryka vikten av att EU har klarat att upprätthålla sanktionerna mot till följd av den olagliga annekteringen av och kriget i . Det är naturligtvis viktigt att vi håller ihop och inte backar här. Det var också viktigt att vi var många som markerade efter Skripalattacken i . Detta visar att vi ändå kan stå upp gemensamt när det gäller. Visst vore det bra om vi också kunde ha en gemensam Magnitskijlagstiftning på EU-nivå, men är vi inte riktigt där. Vilka åtgärder har EU-ministern vidtagit för att försöka driva på för att nå en sådan lagstiftning på EU-nivå? Det finns ju många EU-länder som ändå har valt att gå den vägen, så visst borde det vara möjligt att göra också från svensk sida. 72 Statsrådet (S) replik: Tack, ledamoten , för frågan! Jag tycker också att det är bra att vi har en EU-minister! Jag lovar att hålla flaggan högt för frihandel även fortsättningsvis. När det gäller sanktionerna mot och införandet av de så kallade Magnitskijlagarna har regeringen inte något emot att skärpa sanktionerna mot . Men vi anser inte att enskilda länders införande av Magnitskijlagar får tillräcklig effekt. har inte några egna, nationellt beslutade sanktioner. Alla våra sanktioner är FN- eller EU-sanktioner. Regeringens bedömning är att sanktionerna, för att vara riktigt verkningsfulla, bör vara EU-gemensamma. Detta minskar också risken för att EU-kretsen blir splittrad i avgörande frågor och att eventuella motåtgärder förstärker en sådan splittring. Vi anser alltså att införande av EU-sanktioner kräver enhällighet. 73 (C) replik: Men enskilda EU-länder har infört Magnitskijsanktioner. , som vi har frihandel med, har valt den vägen, liksom . Det vi föreslår och vill se är ett agerande från svensk sida om man inte kommer fram, och vi vet att detta blockeras av länder som står nära det ryska narrativet. Detta gör att vi måste vara beredda att inte låta oss dras ned, utan tillsammans med andra like-minded våga gå framåt – kroka arm med , och , som utreder, och med våra baltiska grannar, för att försöka bygga ett starkare case och göra det tydligt att vi står upp för mänskliga rättigheter och inte tolererar att MR-personer eller politiska aktörer dödas utan konsekvenser med straffrihet som följd. Vi har möjlighet att göra detta, för det handlar om en situation där vi inte sitter och snickrar på detta själva i utan gör det tillsammans med andra länder i EU och försöker samordna oss. Detta är vägen framåt. För att utveckla EU måste man också vara beredd att gå vidare tillsammans. Det är inte alltid alla står bakom, utan det är viktigt att också gå före. Med detta, herr talman, vill jag avslutningsvis tacka kamraterna i utskottet, talmannen och talmanskansliet och naturligtvis också hela utrikesutskottets kansli och önska alla en fin sommar, inklusive regeringens företrädare här . 74 Statsrådet (S) replik: Verksamheten i Euro-peiska unionen Som jag sa innan har vi inget emot att diskutera denna fråga. Vi vet att enskilda länder har infört sanktioner, men vi tror inte att detta är det bästa sättet. Vi tror att vi om vi inför sanktioner själva bidrar till splittringen i stället för till sammanhållningen. är vi glada, för vi har vunnit vår första gruppmatch i . Men vi visade också solidaritet med med anledning av nervgiftsattentatet i genom att inte delta i invigningen av . Jag tycker alltså att regeringen, både när det gäller symbolhandlingar och verkligt kraftfulla saker, som konditionalitet och artikel 7-förfarandet gällande och , är tydlig i dessa frågor. Jag vill också tacka för bra debatter och diskussioner här i kammaren. 75 (SD) replik: Herr talman och EU-minister ! initierade den sociala pelaren, vilket syftade till att skapa ett enhetligt system för välfungerande och rättvisa arbetsmarknader och välfärdssystem. Detta kamoufleras som ett frivilligt projekt, och precis som alla frivilliga projekt riskerar det att utvecklas så att det skapas nya institutioner och myndigheter på EU-nivå. Vi kan redan se detta i form av en arbetsmarknadsmyndighet på EU-nivå. Socialdemokraterna har sagt att man ville titta på förslaget först. Avser Socialdemokraterna att stoppa den nya byrån, eller kommer Socialdemokraterna steg för steg att lämna över svensk arbetsmarknadspolitik till EU? 76 Statsrådet (S) replik: Tack, ledamoten ! Vi har inte något stöd i för en arbetsmarknadsmyndighet. Därför kommer regeringen naturligtvis inte att föra fram det förslaget. När det gäller den sociala pelaren har vi sagt att vi inte anser att det ska vara någon skillnad i kompetens mellan och de olika länderna. Jag ser inte rädslan för att detta ska ske. 77 (SD) replik: Den sociala pelaren har enligt vår mening varit en onödig åtgärd som dessutom skär genom den svenska arbetsmarknadsmodellen. Med denna utveckling kommer de tider då facket och arbetsgivaren gjorde upp om villkoren på arbetsmarknaden att vara historia. Den svenska modellen kommer att ersättas med EU-lagstiftning, förutom att regelverket i den sociala pelaren kommer att leda till mer regelkrångel för företag, minskad tillväxt och färre arbetstillfällen i och EU. Som jag tolkar EU-ministern nu kommer Socialdemokraterna alltså inte vidare att stödja den sociala pelaren. 78 Statsrådet (S) replik: Det finns ingen som kan anklaga Socialdemokraterna för att inte stå upp för den svenska modellen. Däremot har arbetsmarknadsfrågorna och de sociala frågorna länge fått stå i bakgrunden i EU. Detta gjorde att det var absolut nödvändigt att ta initiativ för att få upp dessa frågor så att man sätter människorna före marknaden, som vi kanske lite sloganmässigt brukar säga. Verksamheten i Euro-peiska unionen är det ju inte konstigt att kommissionen använder sin initiativrätt och lägger fram förslag inom ramen för det som fördraget ger. Det har skett sedan EU bildades. Det har handlat om rätt till semester, till ett visst antal sovtimmar och så vidare. Det är faktiskt bara positivt. Det betyder inte att kommissionen ska ta över de befogenheter som vi har på nationell nivå. Jag ser det alltså inte på samma sätt. Jag tror att man härmed har fört upp frågorna så att de prioriteras bättre i EU. 79 (KD) replik: Efter brexit och efter oförmågan att gemensamt hantera migrationen kom kommissionens ordförande att tala om en existentiell kris och började skissa på olika scenarier som vi skulle diskutera runt om i för att komma fram till en ny vision för . I EU-ministerns anförande nämndes hur diskussionen har kommit igång i och att EU-ministern såg väldigt positivt på det gensvar man har fått. Det är jättebra med diskussioner, men någonstans måste vi komma med konkreta förslag och höja vår röst inom EU-samarbetet. har besökt några olika europeiska huvudstäder just för att se lite hur diskussionerna har gått och vilka visioner som finns för ett framtida EU-samarbete. Vi besökte bland annat , , , och . Jag var med i den delegation som var i . Där har man kommit väldigt långt och tagit många steg framåt när det gäller vad man vill åstadkomma med det gemensamma EU-samarbetet. Det är jättebra med diskussionerna här hemma, men de tycks inte riktigt ha hörts ned till kontinenten. Man efterfrågar hur vi i ser på framtid och vilka stora saker som vi kämpar för. Man undrar varför det inte hörs en nordisk röst, så att vi kan ta större plats i diskussionen. Min fråga är helt enkelt: Har diskussionerna resulterat i något som konkret har kunnat föras in, eller är det fortsatt en diskussionsklubb? 80 Statsrådet (S) replik: Tack för frågan, ledamoten ! I tycker de nog att vi är lite tradiga. Vi har inte de stora visionerna om att vi alla ska gå mot federalism och så vidare. Vi ser mer på de praktiska resultaten och att vi steg för steg går framåt. Detta är också vad vi kan se i de EU-sakråd som vi har haft om de sex förslag – ett huvudförslag och fem diskussionsförslag – som kommissionen har lagt fram när det gäller hur man ska utveckla EU-politiken. För att sammanfatta det kan man säga att vi är ganska nöjda med hur det är. Vi vill inte ge mer befogenheter till kommissionen, men vi vill heller inte dra tillbaka det hela så att vi blir en inre marknad som bara sysslar med ekonomi. Vi vill ha det ungefär som det är nu men vill lägga fram konkreta förslag på områden som spelar roll för människor. Vi kanske inte har samma uppfattning här, men jag tycker verkligen att när vi på det sociala toppmötet satte de sociala frågorna på agendan faktiskt flyttade fram positionerna. Det är många som har sagt detta. På mötena hör jag att vi nu har satt de sociala frågorna på agendan på ett sätt som man inte har gjort på kanske 10–. Verksamheten i Euro-peiska unionen Svaret är alltså: Nej, vi har inga stora visioner som Macron. Vi vill fortsätta med vårt pragmatiska arbete för att se att det händer saker som förändrar verkligheten för människor steg för steg. 81 (KD) replik: Tack, statsrådet, för svaret! Jag tycker att man borde kunna kombinera stora visioner med praktiska steg framåt. Det ska inte stanna vid visionära anföranden, utan givetvis ska vi ta praktiska steg. Men någonstans måste vi också ha en strategi. Vi kommer ju att förlora en allierad i och med att lämnar EU. Vill vi närma oss eller , eller vilka ser vi som våra allierade? Vi måste ha någon form av vision för hur vi ser framtiden och var vi kan finnas i den gemensamma EU-framtiden. Detta får statsrådet gärna utveckla något. Jag vill gärna passa på att ställa en annan fråga när jag nu har handelsministern här. I mitt anförande nämnde jag att EU:s röst när det gäller mänskliga fri- och rättigheter inte är lika stark längre. Jag nämnde avtalen med och som exempel. Därför vill jag fråga EU- och handelsministern hur har säkerställt att vi stärker upp arbetet med mänskliga fri- och rättigheter specifikt när det gäller och , eftersom de dimensionerna inte finns med i avtalen. 82 Statsrådet (S) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Det kanske helt enkelt är så att vi ser olika saker som visioner och som pragmatiskt arbete. Givetvis har vi frågor som ligger högst bland våra prioriteringar. Det är jobb, klimat, migration och säkerhetsfrågor. Vi vill inte gå mot mer federalism. Vi har varit med och exempelvis stoppat transnationella listor i och så vidare. Inom de olika områdena ser vi vad som inte funkar och var vi behöver driva på. En sak som inte funkar tillfredsställande är, som jag nämnde innan, den digitala inre marknaden. Så sent som kunde vi läsa att rankas högt när det gäller digitaliseringen medan ett land som rankas väldigt lågt. Detta påverkar möjligheterna till handel, tillväxt och jobb. Vi försöker ta tag i detta och säger att vi måste gå in och skjuta på på olika sätt. Frågan om allierade ser jag som en av mina viktigaste. I och med att försvinner förlorar vi, som ledamoten sa, kanske vår viktigaste allierade i alla frågor utom social- och arbetsmarknadsfrågor. Därför har jag väldigt medvetet försökt se till att till exempel ska vara en av våra viktigaste allierade. hade jag bilateralt besök i med min motsvarighet. Jag passade naturligtvis också på att vara på handelsministeriet. Han har varit här. Vi har gjort en massa utspel tillsammans. Vi har drivit frågor om konditionalitet tillsammans. försöker vi också jobba med. Vi har inte riktigt lika mycket gemensamma åsikter där, men eftersom det är ett stort land är det väldigt viktigt att ha med dem. Vi jobbar naturligtvis även med våra nordiska grannländer. 83 (M): Verksamheten i Euro-peiska unionen Det har varit lite stökigt i talarlistan. Det är alltså inte fotbollsrelaterat – det är viktigt att få fram det. Min kollega kommer att föredra det breda och stora visionära inlägget om EU från sida. Detta betänkande är både stort och bakåtblickande, men vi kan använda det för att ta sats framåt. Det finns olyckligtvis väldigt mycket att tala om vad gäller EU:s bilaterala och regionala förbindelser, som att den ryska aggressionen är det mest allvarliga hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Om detta är vi överens i utskottet. har varit ett av de drivande länderna vad gäller sanktioner mot med anledning av den illegala annekteringen av . EU har agerat tillsammans och visat styrka. I partimotion står också att vi anser att ska driva på inom EU för utvidgade sanktioner mot . Sanktioner är möjligen inte alltid särskilt effektiva. De är väldigt trubbiga. Men när vi är många som samarbetar får de effekt. Fast det går också att göra sanktioner skarpare. införde en Magnitskijlagstiftning. Den heter så till minne av , som dödades i fängelse. Hans berättelse och hans återupprättelse drivs med kraft av , som beskriver detta i sin bok men som också har besökt riksdag och talat på seminarier. Lagstiftningen är en möjlighet att besluta om sanktioner som riktar sig mot enskilda människor som är inblandade i brott mot mänskliga rättigheter. Flera andra länder har infört liknande lagstiftning, till exempel , , och . Idén är att slå till rakt där det gör ont – i pengarna. Det ska inte löna sig att begå allvarliga brott mot mänskliga rättigheter. Jag uppskattar det konstruktiva samarbetsklimatet i utrikesutskottet och är väldigt glad åt att utskottets texter om Magnitskijlagstiftningen blev så bra. Jag riktar ett särskilt tack till från Socialdemokraterna. Det är klart att det blir bäst effekt när EU gör saker tillsammans.