prot · H50955 · 2018-01-16 00:00:00 — Jag vet att vårdvalet inte var någonting som Socialdemokraterna gjorde vågen för när det infördes. Valfrihet har aldrig riktigt uppskattats av den politiska vänstersidan. Om man går till den extrema vänstern och hamnar i Västerpartiet, beskrivs det som tvångsvalfrihet. Jag tycker att det är något skamligt. Om det genomförs en bra reform har väl också den opposition som fäller den ett ansvar. Ministern är mycket väl medveten om att om man ska upphandla en helt ny verksamhet i den här omfattningen tar det tid, ofta år. Det fanns de företrädare för de olika delarna som var tveksamma. Jag vet ju att ordföranden för delar ministerns ideologiska hemvist som tidigare socialdemokratisk kommunstyrelseordförande i . Det finns politiska uppfattningar även i andra organisationer. I det läget har jag svårt att se det farliga i möjligheten för reumatiker att välja på samma sätt som andra. Det om något är väl ideologiskt nonsens som inte sätter patientens utan partipolitikens intressen i fokus. Vi tycker att det är viktigt med valfrihet. Valfriheten är viktig för att den ökar patienternas rättigheter. Konkurrens på samma sätt som inom andra områden är bra för kvalitet, tillgänglighet med mera. Jag är inte från , utan jag kommer från ett län som förvisso har en frihetlig landstingsstyrning. Men det är inte så att man kan säga att om det görs bra i är risken att reumatologer och andra lämnar övriga för att arbeta i . Då är det väl ett problem för andra landsting om de är så ohyggligt dåliga att folk inte vill arbeta där. Om man väljer att flytta någon annanstans är det väl snarare det som socialministern borde fokusera på. Hur ska man se till att det blir attraktivt i hela landet inom denna bransch så att fler förhoppningsvis väljer att utbilda sig eller att stanna kvar och söka sig till andra områden? Man kan inte använda argumentationen att om det blir för attraktivt att arbeta i ett område ska det inte genomföras. Det är ju dessa argument som har använts. 64 Socialminister (S): Jag slås med häpnad av det här inlägget. Självfallet har landstingsledningen i ett ansvar, precis som alla vi andra, för att se till att den har stöd för de förslag som den går fram med. Om man inte har stöd för de förslag som man går fram med måste man ha en plan B när patienter kan drabbas, i stället för att peka finger åt reumatiker och säga att det hör till sunt förnuft att de borde vilja välja. Jag tycker att det är ett oerhört märkligt sätt att uttrycka sig på. Dessutom politiseras patientorganisationernas företrädare. I detta fall handlade det inte om att en enskild organisation har drivit opposition mot det ideologiskt drivna vårdvalsinförandet som kallas Vårdval reumatologi. Det räcker med att googla på detta, . Då kan man konstatera att det handlar om företrädare för patientförbundet , specialisterna inom reumatologi, , forskning och utbildning inom reumatologi och . Det fanns inte någon som stod på er sida i införandet av detta, vare sig patientföreträdare, profession eller forskning. Detta måste man som politiker kunna lyssna in. Låt mig citera slutet av en debattartikel skriven av , dåvarande förbundsordförande för , och , ordförande för : ”Av detta skäl kan vi inte stillatigande se hur beslut nu tas för att omorganisera reumatikervården från prioritering av patienter med störst behov till dem där vårdvalsenheter har möjlighet att göra störst förtjänst, och att detta drabbar den forskning och utbildning som behövs för att framtidens sjuka ska få god vård.” Sådant måste man kunna ta till sig och fundera igenom. När det handlar om smarthet, tillgänglighet och det ena med det andra kan jag som nationellt ansvarig politiker för hälso- och sjukvården fundera en del på exempelvis förlossningsvården. Jag kan konstatera att BB nedläggning inte fick särskilt positiva effekter för tillgängligheten i förlossningsvård. Vad vi politiker alltid måste ha för ögonen är vad som är bäst för patienterna, inte att ha utgångspunkten att driva en ideologisk tomteverkstad. 65 (M): Man ska ha just patientens bästa för ögonen. Att patienten får välja är inte skadligt för patienten. Att kalla detta för ideologisk tomteverkstad tycker jag är på en nivå som vi inte bör hålla oss på. Det handlar om att leverera bra vård och möjlighet till valfrihet och patientpåverkan. Visserligen handlar denna debatt inte om förlossningsvård, men visst kan vi diskutera det. Det har talats om där socialministerns partikamrater styr och lägger ned BB. Det har funnits fall där födslar har skett längs vägen eftersom bilarna inte har hunnit fram till BB före förlossningen. Detta kan man diskutera jättemycket. Debatten handlade dock om möjligheten till valfrihet. Valfrihet, ministern, är inte farligt. Det är inte skadligt, och det är absolut inte en ideologisk tomteverkstad eller ett ideologiskt experiment. Det finns däremot en väldigt stark ideologi som tycker att det är jättefel med alla former av alternativ inom det som traditionellt sett i mycket har varit offentlig sektor. Jag ska inte politisera olika organisationer, men jag tror inte att man som socialdemokratisk kommunstyrelseordförande direkt överger sina ideologiska övertygelser bara för att man byter hatt på organisationen, om man uttrycker det så. 66 Socialminister (S): Jag tror att man måste vara väldigt noga här, och jag funderar på om har hört vad jag har sagt. Han talar om att valfrihet inte är farligt för patienterna. Men faktum är att det handlade om eniga patientorganisationer. Återigen märker jag hur han försöker politisera frågan. Den är ju inte politiserad. Det fanns en samstämmighet från profession, patientföreträdare och forskning om att detta skulle få negativa effekter för patienter som har reumatism. Hur man levererar en vård av absolut bästa kvalitet till medborgarna är precis vad man måste ha som uppgift och som ledstjärna, inte minst som landstingspolitiker Om man har en så stark opinion emot sig från så seriösa företrädare bör man lyssna på det och inte driva frågan vidare in i kaklet för att sedan peka på patienterna och oppositionen och säga att det är deras fel om man själv inte kan tillhandahålla tillräckliga resurser inom reumatologin . Nej, detta håller inte. Som ansvariga politiker för hälso- och sjukvården behöver vi alla göra vad vi kan för att leverera den bästa möjliga vården till patienterna. Det är det som är uppgiften. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2017/18:259 om EU:s framtida utveckling 67 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringens ståndpunkt om EU:s framtida utveckling, hur regeringen tänker driva sin linje i EU-kretsen och hur regeringen avser att förankra sina ståndpunkter om EU:s framtid på hemmaplan. Inom EU har en nödvändig och nyttig framtidsdebatt påbörjats. Även om mycket fungerar bra på EU-nivå finns anledning för självrannsakan. Ju fler som engagerar sig i diskussionen om framtiden, desto bättre är förutsättningarna för att stärka tilltron till det europeiska samarbetet hos våra medborgare. Därför driver regeringen på för att EU ska fokusera på att lösa de utmaningar som människor upplever här och och inte fokusera på stora fördragsändringar eller institutionella projekt. Arbetet i EU har huvudsakligen fokuserat på den inre marknaden – på att ta bort handelshinder och underlätta rörlighet. Det är viktigt och bra. av export går till EU:s inre marknad. måste vi arbeta vidare med att förbättra villkoren för alla som lever, bor och arbetar här. Genom statsminister initiativ Toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i har regeringen satt frågan om hur vi kan bidra till att skapa fler och bättre jobb på agendan. har gjort ett tydligt avtryck i EU:s framtidsdebatt som kommer att märkas . Regeringen driver också på för att EU ska komma överens om en hållbar och solidarisk migrationspolitik, skapa säkerhet för medborgarna och leda omställningen i klimatarbetet för att klara av målen i . Därför är det positivt att dessa frågor står i fokus för den arbetsplan som kallas Leaders’ Agenda för Europeiska rådets arbete fram till Europaparlamentsvalen som ordförande tagit fram. om EU:s framtid och de efterföljande diskussionsunderlagen har gett värdefulla ingångar i debatten om framtiden. Regeringen har genomfört EU-sakråd om samtliga fem diskussionsunderlag, informerat i form av faktapromemorior samt informerat eller överlagt med flera fackutskott. Regeringen planerar att genomföra ytterligare ett uppsamlande EU-sakråd om EU:s framtid inför . EU-sakråden har uppskattats av deltagarna och har bidragit till värdefull fördjupning och breddning av regeringens perspektiv inför diskussionerna mellan medlemsstaterna och EU:s institutioner. skickade jag ett brev till Europeiska kommissionen och ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. I brevet redogör jag för regeringens arbete med att förankra framtidsdiskussionerna i och erbjuder mig att dela med mig av våra erfarenheter till ministerkollegorna och kommissionen. Till brevet bifogades också översatta minnesanteckningar från de fem EU-sakråden om diskussionsunderlagen. Brevet och minnesanteckningarna från sakråden återfinns på regeringens hemsida. har det presenterats olika tankar och idéer om EU:s framtida samarbete. Vi känner igen några av dem, men några är nya. När formella förslag läggs fram kommer regeringen att granska dem närmare och återkomma till i vanlig ordning. Regeringens övergripande position är klar: Att instifta nya funktioner eller göra institutionella förändringar är inte någon universallösning på EU:s utmaningar. Som utgångspunkt är regeringen till exempel tveksam till att slå ihop rådets och kommissionens ordförandeposter till en post. Regeringen tror inte heller att det är rätt väg att gå att skapa en europeisk ekonomi- och finansministerpost. har ett omfattande nätverk i EU-arbetet, och undersökningar visar att vi är en högt aktad samarbetspartner i förhandlingsarbetet. Regeringen och arbetar aktivt med att öka ansträngningarna i samarbetet med andra medlemsländer. Avslutningsvis är en viktig framtidsfråga i EU-arbetet utformningen av nästa fleråriga budgetram. Därför har regeringen varit tidigt ute och lagt fast en handlingslinje med tydligt fokus på utgiftsrestriktivitet och modernisering genom mindre resurser till bland annat jordbruksstöd och sammanhållningspolitik samt prioritering av åtgärder för säkerhet, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Här arbetar regeringen nära medlemsstater med liknande åsikter för att nå så stort genomslag som möjligt. 68 i (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret på min interpellation. Det är en väldigt viktig interpellation, tycker jag, och den handlar om EU:s framtid. Det här har aktualiserats i och med att valt att lämna den Europeiska unionen och i och med det beslut som fattades en . EU:s stats- och regeringschefer och kommissionen har funderat mycket på hur EU ska formas och skapas framöver. presenterade kommissionen sin vitbok med fem scenarier, vilka har diskuterats vid flera toppmöten med stats- och regeringscheferna. En del av dem är väldigt långtgående. Statsrådet nämnde själv förslagen om den gemensamma EU-finansministern och om att slå ihop rådets och kommissionens ordförandeposter till en post. Ett annat förslag är att man ska ta bort enhälligheten vad gäller beskattningsrätten och tillämpa kvalificerad majoritet. Anledningen till att jag har interpellerat statsrådet i den här frågan är att det är otydligt hur regeringen ser på de här fem scenarierna och på vitboken. Eftersom detta har diskuterats på flera toppmöten kände jag mig manad att interpellera ministern, för jag är intresserad av hur regeringen diskuterar, hur regeringen tänker och vilken linje man driver i . Jag har inte riktigt fått svar på det. Jag skulle vilja höra lite mer från statsrådet om hur man driver det här. Statsrådet säger att vi har ett gott nätverk inom och att vi är en högt aktad partner. Men hur drar vi nytta av att vi är en högt aktad partner? I vilka frågor har vi ett nätverk och i vilka frågor samarbetar vi? Hur agerar vi nu för att kanske stoppa en del av förslagen eller driva på i andra delar? Enligt min syn är EU-samarbetet till för att lösa de grundläggande gränsöverskridande problemen gällande till exempel terrorism, miljöhot, internationell grov organiserad brottslighet och migrationsfrågan. Hur fokuserar vi på de frågorna? Fokuserar vi på konkurrensutsättning och på hur vi skapar fler jobb och får fruktsamma ekonomier i snarare än på att prata om institutionella projekt, bygga nya institutioner, driva nya projekt och göra nya fördragsändringar? Jag skulle vilja veta lite mer från statsrådet om hur man agerar inom Europeiska unionen. 69 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen, som jag tycker är väldigt viktig. I flera grundläggande frågor tycker vi samma sak. Kärnan i den svenska EU-positionen måste vara att vi fokuserar på att leverera lösningar på det som människor upplever som problem och inte på att hitta på nya institutionella förändringar som kanske inte alls skulle bidra till det utan i stället kanske föra EU längre bort från medborgarna. Det handlar om att få fler och bättre jobb. Därför måste vi få en bättre inre marknad. Vi måste förbättra den digitala inre marknaden och tjänstemarknaden. Det finns väldigt många problem kvar. Löser vi dem kan vi öka effektiviteten. frågar hur vi för framtidsdebatten. Som jag försökte säga har vi haft systemet att vi dels har haft sakråd, dels har pratat med fackutskotten. Sedan har vi försökt påverka EU både genom att vi låtit översätta alla resultat från alla sakråd och skickat in dem till kommissionen och genom att olika ministrar sett till att vi har allianser i de olika länderna. Jag har särskilt koncentrerat mig på till exempel , och – stora tunga länder där vi gärna vill få in delar av vad vi tycker. Det är ibland inte helt lätt. Vad gäller de diskussioner som Macron har redogjort för, inte minst i sitt nyårstal, och det som man saluför på sina håll i – om det nu blir någonting av det – kan man väl säga att det inte helt ligger i linje med den svenska linjen. Då behöver vi försöka påverka så mycket vi kan. har vi en del länder som är ganska lika oss. Det är till exempel , och , men i vissa frågor också exempelvis . Där kan vi försöka bilda allianser. Men det är svårare , för tidigare hade vi samma linje som . Då hade vi ett stort land som vi kunde luta oss mot. Vi kunde luta oss mot varandra och driva frågorna. är det inte så självklart längre. Det gör att arbetet blir svårare; vi kan inte i alla frågor veta att vi kommer att ha en stor partner. Det här ägnar jag väldigt mycket tid åt. Även andra ministrar, men också riksdagsledamöter, myndighetschefer och så vidare, bör vara aktiva i detta arbete, för EU håller på att komma långt i framtidsdebatten. De svenska positionerna måste göra sig hörda där. 70 i (M): Statsrådet har absolut rätt i att vi tappar en viktig partner. Vi har väldigt länge gått i armkrok med men också , , i många frågor samt . Vi tappar en viktig partner i de här frågorna, inte minst inför förhandlingarna om långtidsbudgeten. Men innan hade sin folkomröstning tecknade EU en överenskommelse med om vad som skulle gälla och vilken inriktning EU-samarbetet skulle ta i det fall man röstade för att bestämma sig för att stanna kvar i Europeiska unionen. Den överenskommelsen låg mycket väl i linje med de tidigare svenska positionerna. Det handlade om konkurrensutsättning och om att främja nya jobb. Det handlade om avregleringar, en reformagenda och en gemensam tjänstesektor. Men det handlade också om en sådan fråga som orangea kort, det vill säga vilket inflytande de nationella parlamenten ska ha, och om frågan om barnbidrag som exporteras till andra länder. Om det kommer en person från ett annat EU-land och jobbar i eller i , vi kan ta i , och det finns barn kvar i hemlandet utgår det svenska barnbidrag till det barn som är kvar. Det var en viktig fråga i . I frågan om barnbidrag och indexeringen av barnbidrag – det vill säga att det kanske inte ska vara i svenska nivåer utan i tyska nivåer till , eller rumänska nivåer till , och så vidare – finns det flera länder som driver på för att man ska uppnå förändringar i enlighet med överenskommelsen med indexering av barnbidrag. Jag förstår att inte hör till den kretsen. Jag får inte klart för mig i vilka delar hör till kretsen som driver på i de delar som fanns i överenskommelsen som UK och EU tecknade inför folkomröstningen och som låg i linje med de tidigare svenska positionerna. går det åt helt fel håll. talar man om mer maktöverföring och mer uppgifter. Det blir en ever closer union, givet vad den svenska positionen har varit tidigare. Jag tror att en tydlig svensk linje är viktig för att kunna arbeta gränsöverskridande över partigränser för samma sak. Ett tydligt svenskt mandat och en tydlig svensk position där vi samarbetar över partigränser gynnar , sak och . I vilka delar samarbetar vi med de här nätverken som statsrådet rabblade upp? 71 Statsrådet (S): Först och främst vill jag understryka att det nu kommit en del utredningar som visar att påverkar mer i EU än vad man egentligen skulle kunna förvänta sig av vår storlek. Utgångspunkten är densamma som säger: Det ska bli bra för medborgarna i konkreta frågor och mindre av stora institutionella förändringar. Därför handlar det om de konkreta sakerna: jobb, tillväxt, ambitiös klimat-, energi-, och miljöpolitik, solidarisk flykting- och migrationspolitik och säker omvärld. Rent konkret har vi drivit på klimatavtalet i för att det skulle bli av och bli så bra som möjligt. Vi har varit en av de absolut mest pådrivande för att få till handelsavtalet med , . Där kan jag nu känna en oro, som jag tror att delar, när gick ut och sa att man inte ville skriva på några nya handelsavtal om man inte direkt skyddade arbetare och industrier i de egna länderna. Vi har varit mycket drivande, även jag personligen, för att se till att arbetet med rättsstatens principer får högsta prioritet i EU. Det är inte ett så roligt arbete när ett av länderna inte följer rättsstatens principer, men det är väldigt viktigt. Sedan har vi den globala strategin för utrikes- och säkerhetspolitik. När det gäller de frågor som handlar om medborgares rättigheter, som var en del av det som dåvarande premiärminister förhandlade fram med EU, ligger just de bitarna i relationen mellan och nu i det utträdesavtal som man enades om , där medborgarnas rättigheter var en av de absolut viktigaste sakerna. Det gäller inte minst för oss, eftersom det bor 100 000 svenskar i . Det gäller frågorna om barnbidrag, socialbidrag och möjligheten att få ta med sig en partners rättigheter även om man skiljer sig, gifter sig och får barn på olika håll. Det är otroligt tekniska och svåra frågor som går direkt in i enskilda familjer, hur de familjerna än ser ut. Det har att göra med just det tar upp. Jag hoppas att vi har kommit längre i de diskussionerna, men det är på inget sätt avklarat. börjar nästa del i frågan om vilken relation vi ska ha med . Det handlar om EU:s framtid. Men jag skulle vilja säga att den frågan också handlar väldigt mycket om framtid. 72 i (M): Jag tror att både statsrådet och jag är överens om att när medborgarna upplever att Europeiska unionen inte levererar lösningar på de gemensamma problemen, som de gemensamma migrationsutmaningarna, spricker förväntningarna. När grunden inom Europeiska unionen har sina sprickor är det inte tid att bygga nya våningar på det huset. Det är inte tid att bygga nya institutioner och nya projekt. Det är den diskussionen vi har med den vitbok som ligger på vårt bord och som har legat där . Där finns det fortfarande inte någon klar linje om den svenska positionen och hur regeringen driver det i förhandlingar. Jag tycker att det är anmärkningsvärt och väldigt oroväckande. En sådan fråga om en gemensam ordförande för kommissionen och rådet förskjuter hela maktdelningsläran inom Europeiska unionen. Det fråntar de nationella parlamenten och nationerna makten i förlängningen. Det gäller också frågan om att bort enhälligheten. Det är viktiga frågor. Jag tycker att det är skamligt att vi inte diskuterar dem mer. Jag välkomnar de samtal som har förts. Men jag skulle vilja att vi i riksdag diskuterar dem mer. Regeringen får gärna ta initiativ till det för att hitta en klar inriktning på vad vi tycker gemensamt, vad som är den svenska positionen och hur vi arbetar för att nå stöd för den svenska positionen. 73 Statsrådet (S): Jag tror inte att riksdagsledamoten behöver vara så orolig för tidsperspektivet. För det första har vi redan haft sakråd och information samt överläggningar i alla utskott om diskussionsunderlagen om alla frågor och även skickat in det till kommissionen, vilket är mer än vad de flesta andra länder har gjort. För det andra är tidsperspektivet ända . Det har inte börjat några förhandlingar i EU-systemet över huvud taget . Vi är lite i framkant genom att vi redan har skickat in vad man tycker i svenska organisationer och i våra respektive utskott. Sedan ska vi ha ett uppsamlingsheat på det övergripande . Då kommer vi ändå att ligga ganska . Jag tror inte de flesta andra länder ens har kommit så långt. Det föreslås nu från att man ska ha medborgarsamtal om dessa frågor . Där ligger vi också långt framme genom att jag nu ska hålla det 50:e EU-handslaget. Det är över 50 organisationer, regioner och lokala kommuner som redan har haft handslag om EU och vad vi kan göra mer av EU. Även där hänvisar till exempel men också flera andra länder till vad gör för att det ska bli bättre med demokrati och inflytande . Vi kommer att ha mycket tid. Det är fortfarande kvar. Jag välkomnar att och övriga riksdagsledamöter tillsammans med regeringen tar en riktigt aktiv del i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2017/18:194 om översyn av artskyddsförordningen 74 Miljöminister (MP): har frågat mig när och våra skogsägare kan förvänta sig att har berett frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras eller inte. Han har också frågat mig vad min syn är på nuvarande tillämpning av artskyddsförordningen. Jag vill inleda med att säga att regeringen har en hög ambition när det gäller arbetet med biologisk mångfald. Miljömålen ska nås, vilket bland annat innebär att naturtyper och arter knutna till skogslandskapet ska ha gynnsam bevarandestatus och en tillräcklig genetisk variation. Den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen. Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa att så sker. trädde i kraft . Syftet med är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer kan leva i en hälsosam och god miljö. Artskyddsförordningen, som är meddelad med stöd av , innehåller såväl bestämmelser som genomför EU:s naturvårdsdirektiv som rent nationella bestämmelser. är som EU-medlem såklart angeläget att följa de regler som EU-länderna gemensamt har beslutat om. Syftet med naturvårdsdirektiven är framför allt att skapa möjligheter för arter och livsmiljöer att uppnå och behålla en gynnsam bevarandestatus samt att undvika åtgärder och verksamheter som riskerar att försämra denna status. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen.