prot · H50993 · 2018-03-28 00:00:00 — För den som för fram en häst gäller bestämmelserna för fordon i många delar, exempelvis väjningsplikt och stopplikt. Här vill vi gärna se en översyn. Jag vill nämna en annan fråga, som inte har direkt med trafiksäkerhet att göra men som är aktuell just . ställde vi om klockorna. Från Liberalernas sida tycker vi att det här med är en viktig fråga. i har aktiverats i frågan och lyft den inom EU och menar att det är dags att ge länderna möjlighet att bestämma när och hur man ska ställa om klockorna samt om man ska ställa om dem över huvud taget. Från Liberalernas sida vet vi med oss att det är ett EU-regelverk och att detta måste göras samfällt, men vi är beredda att ompröva regelverket. 69 (KD): Trots utvecklingen av trafiksäkerhetsarbetet med ny teknik gällande vägunderhåll, nyinvesteringar, bättre vägplanering och systemplanering minskar inte antalet döda i trafiken i den omfattning som vi önskar. Enligt statistik från Transportstyrelsen omkom 254 personer på väg i . Det är en minskning , då 270 personer omkom i vägtrafiken. Människor förlorar liv, och familjer förlorar sina kära. Mer behöver göras för att nå det mål som nollvisionen anger: Ingen ska dödas eller skadas allvarligt av trafikolyckor inom vägtransportområdet. För att minska antalet skadade och döda i trafiken är det nödvändigt att hastighetsbegränsningen på vissa vägar ses över, att underhållet blir bättre och inte minst att fler poliser kommer ut på vägarna för att motverka alkohol- och narkotikapåverkade trafikanters framfart, så att de stoppas, samt att man kan upprätthålla trafikreglerna. Det är viktigt att öka säkerheten för motorcyklister, som det har pratats om i talarstolen. En av orsakerna till det höga dödstalet bland motorcyklister är vägräcken med vajer. Motorcyklister fastnar i dessa räcken, med större och allvarligare personskador som följd. Vi konstaterar att vajerräcken är standard på alltför många vägar trots att , och Motorcyklister i en gemensam rapport har underkänt vajerräcken och i stället förordar släta räcken med underglidningsskydd. anser att bör få i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för att byta ut vajerräckena mot traditionella men moderna vägräcken för att minska antalet dödade och allvarligt skadade motorcyklister. dödas eller skadas allvarligt hundratals människor i trafikolyckor där alkohol och narkotika är inblandade. anser att det inte under några omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen på land, till sjöss eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. hinner inte polisen göra kontroller i den omfattning man önskar, eftersom de behöver prioritera andra brott på grund av bristen på poliser. satsning på 10 000 nya poliser till 2025 kommer att möjliggöra fler poliskontroller av trafikanter, bättre koll och bättre upprätthållande av trafikreglerna. Vi välkomnar att regeringen, visserligen , har föreslagit att alkobommar sätts upp vid vissa hamnar för att motverka alkoholpåverkade chaufförer på våra vägar. Men är det att ta nästa steg. Regeringen bör ge i uppdrag att utreda behovet av att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv. Regeringen bör också utreda ett införande av alkolås – eller annan teknik som hindrar rattfylleri – som ett obligatorium i alla nya bilar i . Det bör även införas krav på alkolås i samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen i trafikskolor. införde man vinterdäckskrav för tunga fordon i syfte att öka trafiksäkerheten. Eftersom det nu gått bestämmelserna trädde i kraft anser jag att det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna. De nuvarande kraven på vinterdäck gäller endast på fordonets drivaxel men inte på tillhörande släps hjul. Om väggreppet är sämre på släpets hjul än på det drivande fordonets hjul finns det risk för att ekipaget viker sig. Ett exempel på detta är den stora olyckan på i norra då en människa dödades och 46 skadades. föreslår att även inför vinterdäckskrav på tillhörande släpvagn till tunga fordon för att minska risken för olyckor. Körkortet är för många en viktig förutsättning för att få ett jobb. Arbetslösheten är hög bland ungdomar, och det råder brist på arbetskraft som har körkort. Denna brist kommer att bli ännu större om inte insatser görs för att öka antalet personer med körkort. Regeringen behöver ta ett helhetsgrepp och se över hela förarutbildningssystemet. Översynen bör innehålla en genomlysning av de olika moment som ingår i förarutbildningarna med syfte att uppnå en större effektivitet. Det är bekymmersamt att nästan hälften av alla som gör körkortsprovet misslyckas. Regeringen bör låta genomföra en större och generell översyn av hela förarutbildningen som även omfattar mc- och yrkestrafik och inte enbart personbil. Köerna till uppkörningstiderna är långa. är kunskapsprovet och körprovet för körkortsbehörighet B endast giltiga om man har missat det ena provet. Den som inte hinner genomföra båda proven med godkänt resultat är tvungen att göra om båda trots att man har klarat av det ena provet. Denna regel är stressande och fördyrar dessutom kostnaden för att ta körkort. framhåller att detta snäva tidsspann vållar onödiga problem för den enskilde. Systemet borde vara mer flexibelt, och vi föreslår att tidsspannet förlängs . Illegala trafikskolor är ett utbrett problem som leder till en osund konkurrens. av trafikskolorna i märker av konkurrens från svarta bilskolor. Illegala körskolor uppträder i många fall som helt vanliga trafikskolor, och det kan därför vara svårt för eleverna att märka skillnaden. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet infördes en begränsning av antalet handledarskap per person till 15 stycken. föreslår att denna gräns sänks till fem personer per handledarskap samt att rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando bör begränsas. Ett annat förslag som har är att bilar som tillhör körskolor ska ha en och samma färg på registreringsskyltarna för att underlätta för polisen att göra kontroll av illegala körskolor. Jag yrkar bifall till reservationerna 8 och 18. 70 (MP): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Vi debatterar något som är väldigt allvarligt, det vill säga risken att skadas och dö i trafiken. Jag vill ändå passa på möjligheten att lyfta detta i ett internationellt perspektiv. Som påpekades tidigare i talarstolen är trafiken i ett internationellt perspektiv en allvarlig anledning till att människors liv avslutas . Den som dör i trafiken mister i genomsnitt 33 ½ år av sin återstående livslängd. För att få perspektiv på i relation till detta måste vi säga att jämfört med andra länder är det mindre risk att skadas här per personkilometer. Många kommer och gör studiebesök i och undrar: Hur har ni lyckats göra detta möjligt? Nollvisionen är någonting som har blivit en exportprodukt. Jag tror att vi lite grann ska analysera vad det är som är bra med den och hur den har fungerat. Och på vilket sätt skulle den kunna vara en förebild för hur vi tar itu med andra allvarliga problem? Klimathotet är vår generations största utmaning, och jag tror att vi ska fundera på vad i nollvisionsarbetet som skulle kunna vara tillämpligt på klimatarbetet. Det som kännetecknar nollvisionen är ett tydligt mål och uppföljningsbara etappmål som gör att man snabbt kan kolla om man är på väg åt rätt håll eller inte. Det finns en tydlig styrning av alla inblandade myndigheter – det har inte bara handlat om eller tidigare utan också om och andra – för att se till att samtliga statliga enheter jobbar mot samma mål. Nollvisionen har kännetecknats av att man har arbetat med aktörer utanför det politiska livet. Transportföretag och trafiksäkerhetsorganisationer har jobbat ihop, och politiken har jobbat ihop med civilsamhället. Nollvisionen har också kännetecknats av att man har använt sig av moderna forskningsresultat och aktuell forskning för att förstå orsakssamband. Slutligen kan det sägas att man har varit ganska noga med att förutsättningslöst använda kostnadseffektiva åtgärder för att nå de mål man har satt upp. Man har till exempel övergått från att bygga motorvägar i trafiksäkerhetsskyddssyfte till två-plus-ett-vägar med mittvajer. Totalt sett har det sparat många fler liv per investerad kilometer än den gamla strategin. Man har använt automatisk kameraövervakning, vilket var oerhört kontroversiellt innan det infördes. Men det är bevisligen mycket kostnadseffektivt dels för att få fler att hålla hastighetsgränserna, dels för att spara liv. är det att ta nya tag; vi ser inte ut att nå målen. Men då måste man också fundera i termer av vad som har varit bra och dåligt tidigare, så att man gör rätt saker. Jag vill lyfta fram fyra aspekter som vi måste ta itu med. Jag tror också att man ska försöka att fundera på hur man ser på trafiksäkerhetsarbetet ihop med annat arbete inom transportsektorn som vi behöver göra. Vi är i skriande behov av effektiva åtgärder för att minska klimatpåverkan till 2030, vilket vi har kommit överens om i den här kammaren. Det är det mest ambitiösa klimatmål jag känner till för transportsektorn i hela världen, och det kommer verkligen att krävas mycket av oss om vi ska nå dit. Då ska man fundera på övergång från vägtrafik till kollektivtrafik. Det är ett bra sätt att spara liv. Ju fler som är på bussen eller på tåget i stället för att färdas själva på vägen, desto fler liv spar vi. Övergång av gods från lastbil, särskilt de långa och stora lastbilarna, till järnväg och sjöfart för att hitta rätt kombination är också ett sätt att spara både liv och klimatpåverkan. Men om vi ska klara detta måste vi också sikta in oss på hastigheterna. Jag satt en gång i en statlig utredning som hette . Där kom man fram till att den mest kostnadseffektiva klimatinvestering man kunde göra var att sätta upp hastighetskameror på vägarna. Ingenstans kunde man spara mer CO2 per investerad krona. Det är dags att se till att städerna blir säkrare för dem som vistas där. Ett av de stora problem vi har att ta itu med, som vi har diskuterat inom detta område, är att av de allvarligt skadade utgör oskyddade trafikanter en ökande andel. Den största gruppen av dem som blir allvarligt skadade är cyklister. Detta fungerar hämmande för vuxna cyklister men säkert också ganska mycket för föräldrar som ska fundera och bestämma över om deras barn ska skjutsas till skolan eller om de ska cykla själva. Statistiken talar tyvärr ett mycket dystert språk. Cyklandet bland barn och unga har minskat mellan 1995 och . Så kan vi inte ha det. Det är dåligt för miljön och det är dåligt för hälsan. Vi måste se till att våra tätorter har säkra miljöer så att barn och unga kan cykla utan att riskera att bli allvarligt skadade. Trafikanalys har utrett möjligheten att sänka bashastigheten . Såvitt jag har förstått det har man kommit fram till väldigt positiva resultat, och remissinstanserna är positiva. Det är alltså en poäng att man får möjlighet att ha en sänkt bashastighet. En annan sak som är viktig i sammanhanget och som jag är mycket stolt och nöjd över att regeringen har genomfört är att man tar itu med ofoget med mobiltelefonanvändning i bilen. Det har vi från trafikutskottet efterlyst jättelänge, och jag är mycket nöjd med att regeringen har tagit itu med detta. Man ska ha händerna på ratten när man kör. Det har blivit lite olyckligt när det gäller hur snabbt det här ska införas för bussar och så – det har jag ställt frågor om här i kammaren – men målet måste vara klart: Är man ansvarig för andras liv, vilket man är när man sitter bakom ratten, måste fokus och uppmärksamhet vara på det, och man ska inte distraheras av användning av elektronisk utrustning. Jag delar uppfattning om att alkolås i alla fordon är eftersträvansvärt. Det borde inte vara rimligt att kunna starta fordonet om man har alkohol i utandningsluften. Det löser förstås inte alla trafiksäkerhetsproblem, och det täcker inte upp för andra droger än alkohol, men det skulle ha en förebyggande effekt när det gäller den alldeles onödiga döden på vägarna till följd av att någon kör berusad, och det skulle också ha en folkhälsoeffekt i övrigt. För att vi ska klara av allt det här måste vi se till att polisens resurser används effektivt. Jag är väldigt nöjd med att vi har lyft en sak i trafikutskottet nu som lyftes redan i ett betänkande 2002–2003. Då gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma gällande ägaransvar. Det här är en fråga som har blivit aktuell i samband med att man ganska snabbt upptäckte att ATK, automatisk trafikkontroll via kameror, är ett effektivt sätt att få ned hastigheterna på vägarna. Som jag tidigare påpekade var det här mycket impopulärt i början, men det är få som vill bli av med de här kontrollerna, för de har en förebyggande effekt. Man vet dock att en del slipper undan kontrollerna. Vad jag har sett av statistiken är det av dem som fastnar på kamerabilderna och har kört för fort som faktiskt blir lagförda. Det beror på att det är ganska omständligt och ineffektivt för polisen att jämföra bilden på körkortet med bilden från kameran. Med tanke på att polisen har väldigt många arbetsuppgifter och vi förväntar oss att polisen ska lösa många problem i samhället är det högst rimligt att man effektiviserar de timmar polisen ska lägga på att se till att trafikregler och hastighetsgränser och annat efterlevs. Då är jag nöjd med att vi i utskottet tillsammans positivt ser möjligheten att man utreder en övergång till ägaransvar vid fortkörning. Det innebär att man fotograferar nummerplåten i stället för föraren och på det viset kan se till att täppa igen de hål som finns när det gäller dem som mycket medvetet överskrider reglerna genom att ha solglasögon, dra ned en skärm eller på annat sätt se till att de inte går att identifiera vid en jämförelse med körkortsbilderna. Vi är också positiva till att kommunerna kan göra en större insats. Det har funnits en stor frustration i många kommuner över att de inte kan vara mer behjälpliga i polisens arbete. Självklart ska man ha en väldigt klar gräns för vad som är polismans befogenheter och vad andra yrkesgrupper kan tillföra. Men såväl när det gäller miljözonsbestämmelser och möjlighet att övervaka hastighet i kommuner som dubbdäcksförbud och att folk parkerar i busskörfält och sådana saker vore det positivt om den ansökan går igenom som har lämnat in om att få möjlighet att låta parkeringsövervakande personal och annan personal vara behjälplig i polisens arbete med att upptäcka brott och beivra brottslighet. Det här är en angelägen fråga, och jag vill betona igen att om vi ser trafiksäkerhet som en viktig fråga och kombinerar det med andra mål vi har, det vill säga att få ned klimatpåverkan från transportsystemet, kan vi få många kostnadseffektiva åtgärder som leder till att målen nås. 71 (L) replik: Svenska cyklister cyklar 130 varv runt jorden. Det är någonting alldeles fantastiskt. Allt vi kan göra för att uppmuntra de oskyddade trafikanterna – gående och cyklister – att vistas i den offentliga miljön är bra. Vi ser nu av den statistik som finns att vi måste göra mer. Jag noterade när jag gick tillbaka och tittade på statistik som inte finns i betänkandet att 153 cyklister omkom 2007–2012 och 44 000 fick uppsöka sjukhus på grund av att de hade fått en skada. –2015 var det som var med om en kollision med bil som fick en svår skada. Det är klart att jag känner att vi måste göra mer. Mycket behöver göras med infrastrukturen, till exempel när det gäller sandsopning och rullgrus som orsakar singelolyckor, men sedan finns det annat som också borde göras som man inte kan åtgärda lokalt. En sak är att komma åt det här med döda vinklar. I andra länder testar man varningslampor. Den holländska högersvängen är ett annat exempel som innebär att cyklisterna får företräde att svänga höger vid rödljus för att inte hamna i kläm med ett fordon. Sedan har vi också upphinnandeolyckorna på landsväg där det gäller att skydda cyklister framför allt. Min fråga till är: Vad vill och regeringen göra för att snabbt förbättra trafikreglerna? Det är inte budgetberoende och skulle kunna ske väldigt snabbt. 72 (MP) replik: och hela utskottet har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att vuxna cyklister själva ska välja var de cyklar med ett ansvar i den bebyggda miljön. Vi har också verkat för att stadsmiljöavtalen införs, och kommunerna har möjlighet att investera i säkra cykelvägar och få statlig medfinansiering till det. Mig veterligen är det en reform som ni har strukit i era budgetar. Hela syftet är att omskapa den tätt bebyggda miljön så att man når miljömål och andra mål. I det är en ökad andel säker cykling en självklar ingrediens. Jag kommer från en kommun där persontrafiken i staden till består av cykel. Det beror framför allt på att vi sätter cykel- och kollektivtrafik först när det gäller människors förflyttning. Jag delar engagemanget när det gäller att ökad cykling är ett mycket eftersträvansvärt mål, och stadsmiljöavtalen och reglerna för cyklister är viktiga för att uppnå de målen. Jag vet att man i bereder frågan med ledning av de tillkännagivanden vi har gjort. Regeringen har också presenterat en nationell cykelstrategi. Det ser jag som en start på ett arbete för att cyklister ska betraktas som en egen separat trafikgrupp som ska ha större möjligheter att inbjudas mer till säker cykling. Sedan kan inte staten lösa alla problem. Kommunerna har en stor uppgift också, framför allt när det gäller underhåll av de kommunala cykelvägarna. Det varken kan eller ska staten lägga sig i. 73 (L) replik: En åtgärd vore att ändra regelverket så att övriga fordon får rött ljus när en cyklist ska göra en högersväng. Det har man i vissa länder. En annan åtgärd rör just landsvägar. cyklar man på en väldigt smal vägren, och den som kommer i en bil anser att man ska befinna sig där. Men om det är ett stup precis intill vill man gärna kunna ligga ute i vägbanan och ändå bli omkörd under trygga former. Därför har många länder en så kallad en-och-en-halv-meters-regel. Den som kör förbi en cyklist måste alltså hålla avstånd, så att det blir en säker passage för båda, och inte chansa vid möte med ett annat fordon. Det är otäckt att uppleva möten när man cyklar på landsvägar. Ett tredje exempel är varningslampor, som en del länder använder vid rödljus. Det kommer upp en varningslampa så att den som sitter i ett motorfordon blir observant på att man har en cyklist bredvid sig, även om man har en död vinkel och alltså inte ser om man har någon bredvid sig. Det är situationer med död vinkel som kan leda till olyckor där cyklisten kläms ihjäl eller skadas. Sedan har vi möjligheten att se till att cyklisterna får grönt ljus först i korsningar och prioriteras före motorfordonen. Då ser förarna också cyklisterna. Genom att vidta ett antal sådana viktiga åtgärder som rör just trafiksäkerhet, och egentligen regelverket, behöver vi inte invänta nya budgetberedningar. Det finns ett starkt stöd. Många i trafikutskottet tycker att det är högt prioriterat att underlätta för och öka trafiksäkerheten för cyklister och gående. Jag kan inte förstå varför det inte kommer några förslag. Varför kan vi inte ta ställning till skarpa förslag? Ofta säger man att det inte finns stöd i . Men jag tror att det finns stöd i för att öka trafiksäkerheten och tillgängligheten för cyklister och boende. När kommer förslagen? 74 (MP) replik: Ett förslag som har kommit och genomförts är regler när det gäller mobilanvändning i bil. Det är jätteviktigt för att bilister ska hinna se cyklister . Jag är positiv till alla förslagen som räknas upp: att ha en bestämd gräns gentemot cyklister, varningslampor och att skydda i korsningarna. Jag har erfarenhet av indragen stopplinje. Det är mycket effektivt för att cyklister ska känna sig mer välkomna. Det innebär också lägre risk för att de ska bli påkörda, särskilt av lastbilar som inte ser dem i döda vinkeln. När det gäller regler för fordon arbetar , såvitt jag vet, tillsammans med andra länder i EU för att skärpa regelverket. Men det styrs av helfordonsdirektiv i EU. Sänkt bashastighet är, enligt min erfarenhet, mycket viktigt för att människor ska våga cykla och för att föräldrar ska våga låta sina barn cykla. Jag tror att regeringen oförtrutet arbetar vidare i cykelstrategins anda och för att återkomma till oss i med fler förslag. Jag delar också uppfattningen att vi i trafikutskottet är eniga om och positivt inställda till att man ska göra mer för att cykling ska vara ett säkert och självklart sätt för människor att ta sig fram. 75 (S): debatterar vi utskottets betänkande 11 Trafiksäkerhet. Det är ett politikområde som röner stort politiskt intresse. Vi har behandlat 145 motionsyrkanden i betänkandet. Det gläder mig, och jag tror att det gläder hela utskottet, som tycker att det är en angelägen fråga. Jag tänker fokusera på sex områden i mitt anförande. Jag kommer att tala lite allmänt om trafiksäkerhetsarbetet, alkobommar – en angelägen fråga – kommunikationsutrustning vid körning, vinterdäck på tunga fordon, förarutbildning och avslutningsvis trafiksäkerhet för oskyddade trafikanter. Vad gör vi när det gäller det? Vi har en lång tradition med trafiksäkerhetsarbete i . Sedan nystarten för nollvisionen, som regeringen beslutade om 2016, har det påbörjats en revidering av befintliga resurser och ett arbete med att de ska användas på rätt sätt. Verktyg ska också användas mer effektivt. Det är nu vi antog det här dokumentet, som jag visar för kammarens ledamöter. Men jag roade mig med att läsa det i går, inför debatten . Mycket av det är fortfarande aktuellt. Och det är ett levande dokument som också kommer att leva vidare i planer, prioriteringar och annat som regeringen kommer att göra i samband med kommande regeringsbeslut om den nationella planen. omkom 254 personer på väg i landet. Det är naturligtvis 254 för många. Ingen ska omkomma i trafiken. Det har skett en minskning. var det 270 personer som omkom. Men icke förty måste arbetet fortsätta med stor kraft. I ett internationellt perspektiv ligger väl till när det gäller trafiksäkerhetsarbete. Men det är ändå viktigt att vi inte knäpper händerna på magen och känner oss nöjda med det arbete som genomförts. fattade regeringen beslut om att införa alkobommar vid fem till sju hamnar. Det är en fråga som vi har debatterat mycket i denna kammare. Utskottet har också gjort tydliga medskick till regeringen om att införa alkobommar. är det viktigt att det blir rätt. Vi vet hur vår hamninfrastruktur ser ut. Den är blandad. Vi har helägda kommunala hamnar och hamnar som är delvis privatägda, vilket gör att det tar lite att hantera det här på ett bra sätt. Regeringen har anslagit 78 miljoner –2020 för att detta ska införas. Vi räknar med att den första anläggningen kommer att vara i gång . Jag ser med spänning fram emot att avbryta eventuella ledigheter och annat för att vara med på invigningen av den anläggningen . Det kommer att ske en redovisning av uppdraget till , . Då får vi en beskrivning av hur det kommer att se ut. Det blir intressant läsning. Jag tycker att vi också har varit framgångsrika när det gäller handhållen kommunikationsutrustning vid körning. Jag sa till min kollega , när vi pratade om det, att vi kanske skulle ha gjort det här för länge sedan. Vi genomförde förändringar . Och ni som har följt med i medierna vet att de första fallen har dykt upp. Den första rättsliga prövningen när det gäller detta är gjord. Jag som inte har jättelång erfarenhet av riksdagsarbete kan tycka att vi skulle ha gjort det här , kanske också på ett enklare sätt, i stället för att hålla långa debatter. Men icke förty – nu har vi genomfört detta. Och det kommer att bli spännande att se utvecklingen.