prot · H50973 · 2018-02-15 00:00:00 — Jag hade inte tänkt att begära någon replik. Men i slutet av sitt anförande fick mig att hoppa till när han sa att ett väpnat angrepp mot är fortsatt osannolikt. Det föranleder mig att ställa en fråga. Försvarsberedningen har formulerat sig så att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Står bakom denna den mest centrala meningen i beredningens rapport eller gör man det inte? 27 (MP) replik: Jag sa att ett väpnat angrepp framstår som osannolikt . Jag ser inte hur det skulle stå i motsatsförhållande till att man inte kan utesluta ett väpnat angrepp. Hela poängen med Försvarsberedningens portalmening var ju att det inte är relevant för Försvarsberedningen att försöka att göra den typen av sannolikhetsbedömning. Men jag konstaterar ändå att jag från min horisont inte ser det som sannolikt, och därför ser jag inte att de står emot varandra. 28 (L) replik: Avsikten med Försvarsberedningens formulering var just att en gång för alla utmönstra den så kallade sannolikhetsläran. säger att han uppfattar det så att de inte står i motsatsförhållande till varandra, och det kan jag rent semantiskt hålla med om. Men när han i ett andra andetag ändå gör bedömningen att ett väpnat angrepp är fortsatt osannolikt undergräver han hela beredningens arbete som det tog att bli överens om den här formuleringen. Det är djupt allvarligt att en representant för regeringssidan gör detta i den här debatten, herr talman. Det innebär att vi måste sätta stora frågetecken inför fortsättningen och implementeringen av de andra förslag som beredningen har lagt fram. 29 (MP) replik: Jag noterar att verkar hålla med om att min beskrivning är sakligt korrekt. Det är bara det att han gör en annan tolkning av hur man ska förstå portalmeningen. Det är väl inte första gången som en bred parlamentarisk överenskommelse tolkas delvis olika av olika partier. Jag kan konstatera att de inte står emot varandra. Så ser det de facto ut. Därför är det märkligt att påstå att jag inte skulle stå bakom den överenskommelse som har gjorts inom Försvarsberedningen. 30 (SD) replik: Jag hade två frågor. Den ena har redan tagits upp av . Det var en bra frågeställning. Jag delar helt frågeställarens uppfattning. Svaret är inte förvånande, att det egentligen blir ett icke-svar. Jag tror helt enkelt att inte förstår skillnaden mellan att spekulera i sannolikhet för det ena och att utesluta någonting. Nåväl, sedan säger att man ska anpassa försvaret till det säkerhetspolitiska läget, och det låter ju bra. Om vi ser 10–framåt så kommer det att se helt annorlunda ut. Kommer då – som han gjort tidigare – att medverka till att rasera det som vi bygger upp nu och bryta sönder systemen? Han säger att vi ska anpassa försvaret till det säkerhetspolitiska läget. Innebär det att ni ska rasera det igen, som ni var duktiga på förra gången? 31 (MP) replik: Jag hoppar över spekulationerna om vad jag förstår och inte förstår. fråga är ju så spekulativ i sig själv och hypotetisk att den är svårbesvarad. Svaret är naturligtvis att vi alltid måste observera omvärlden först och sedan göra en bedömning av hur vårt försvar ska utformas. Det vore väldigt märkligt om jag sa: Nej, jag ska inte ta hänsyn till ett förbättrat eller ett försämrat säkerhetspolitiskt läge när jag väljer hur det framtida försvaret ska utformas. 32 (SD) replik: Den analysförmåga som ni har presterat har ju varit kass, och det har jag framfört tidigare. Det som skiljer oss åt är att vi vill ha ett starkt försvar över tiden. Sedan kan vi diskutera hur starkt det ska vara. Om det säkerhetspolitiska läget blir lugnare är det bra, jättebra. Alla skulle glädjas åt detta. Men vi ska behålla en hög gard för förändringar. Det kräver då ett starkt försvar över tiden. Här skiljer vi oss tydligen åt. Sedan är det klart att man observerar omvärldsläget och kan agera på olika sätt. Man kan agera politiskt som en alliansfri nation. Det är det enda som vi över huvud taget har gemensamt med nuvarande regering, att vi ska stå utanför Nato. När det gäller just anpassningen till försvaret oroar det mig lite grann. Förra gången ni gjorde en icke-analys raserade ni försvaret totalt. Ni bröt sönder systemen och sa att det inte behövs något försvar. Vi var ensamma om att säga: Bibehåll ett starkt försvar över tiden! pratar alla partier om det och säger att vi måste höja försvaret med tanke på säkerhetsläget. Javisst, men hur tar det att bygga upp det som ni har raserat? Det måste ni ta ansvar för och förstå att man inte kan bryta sönder allting om det blir lite lugnare i omvärlden. Den analys som ni har presterat har varit kass. 33 (MP) replik: och hans parti tycker att de alltid har haft rätt för att de har ropat vargen kommer 99 gånger. Den hundrade gången kanske den kommer. Det är inte så en analys fungerar, . Vi gör en bedömning efter omvärldsläget, och det kommer vi att fortsätta att göra. 34 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 13. Säkerheten i vårt närområde har försämrats. Ett väpnat angrepp på kan inte uteslutas. För att göra ett väpnat angrepp alltför kostsamt för en tänkt angripare behöver vi ett försvar som ger en tröskeleffekt. En tänkt angripare kan förväntas använda symmetrisk krigföring med asymmetrisk krigföring. Ett totalförsvar måste därför vara ett avancerat system av system som från första sekund, men även uthålligt, kan klara påfrestningarna från en avancerad angripare. Tre multiplikatorer bygger upp försvarsförmågan: förband, materiel och övningar. Tillgänglig materiel sönderfaller i sin tur i fyra multiplikatorer: försvarsanslagets nivå, valet av systemslag, prisbilden och logistiken. Om inte höjer försvarsanslaget kommer vi att få mindre tillgänglig användbar materiel . Den tidigare minskningen av försvarsanslaget har nämligen inte balanserat ut . Tillgänglig materiel minskar fortfarande. Försvarsanslaget bör successivt höjas till 2 ½ procent av BNP senast . Försvarslogistiken bör vara krigsanpassad. Endast det krigsdugliga försvaret kan bevara freden och friheten. När vi står inför en omställning eller effektivisering ska vi fråga oss: Funkar detta i krig? Frågan: Funkar detta i fred? får inte vara dimensionerande eller inriktande. utredning Logistik för högre försvarsberedskap är ett stort steg i rätt riktning. Den bör genomföras i sin helhet. Vi tillstyrker i vår reservation 13 den socialdemokratiska motionen om svensk radarteknik skriven av och . Det är helt rätt att peka ut radartekniken som ett väsentligt nationellt säkerhetsintresse. Vi har poängterat att den svenska försvarsindustrin är en säkerhetspolitisk tillgång. Vår försvarsindustri grundar sig på tidigare decenniers statliga stöd och stora egna beställningar. Våra duktiga ingenjörer och tillgången på svenskt privatkapital var också förutsättningar för att vi har vår fantastiska försvarsindustri. Efter murens fall, när det svenska försvaret tog sin omtalade strategiska timeout, fick försvarsindustrin helt fokusera om till export. Det har gått bra. Svensk försvarsindustri satsar betydligt mer än och tillsammans på forskning. Självklart uppstår det mycket positiva spillövereffekter från en sådan produktionsmiljö. Man kan göra en lista med civila företag som är avknoppade från försvarsindustrin. Men har alltså lagt fram ett förslag om att upprätta programmet för utveckling av försvarsindustrin med . Plötsligt är den fria marknaden inte längre målet. tar fasta på att det i produceras 30 försvarsmaterielsystem från 11 produktionsenheter, som det i produceras 178 försvarsmaterielsystem från 36 produktionsenheter. Med detta skulle det vara bevisat att försvarsindustrin i är för splittrad. Problemet med jämförelsen är att den är endimensionell. Ja, tillverkar bara en stridsvagnsmodell, , men den är dyr jämfört med den tyska Leopard som vi använder. 3 500 tillverkade Leopard 2 kostar styck, medan 10 000 tillverkade kostar styck. Ja, tillverkar bara fem modeller av stridsflyg, men deras bästa exportmodell, F-35, är enormt dyr i inköp och drift. pumpar in enorma mängder pengar i sin försvarsindustri med vetskapen att pengarna går in i den amerikanska ekonomin och dessutom skapar en massa spillövereffekter. borde göra samma sak, det vill säga öka beställningarna på bra inhemsk försvarsmateriel, såsom Gripen, , ubåt A26 med flera. Det var tur för att med rösterna 176 mot 167 röstade för regeringen förslag om ett nytt svenskt stridsflygplan. Hade köpt eller F-18 hade vi stått med en ren kostnad. I stället utvecklade vi JAS 39 , som blivit en vinst för samhällsekonomin. , professor emeritus på KTH, har beräknat att skattebetalarnas 132 miljarder till Gripen fram till och med hade gett tillbaka 350 miljarder i ökad tillväxt i . Internationella materielsamarbeten är en nyckel när det gäller att lyckas för försvarsindustrin. Svensk försvarsindustri är kompetent på detta fält. Samarbetena med , , , , och har en särställning. Väl att märka är att fyra, snart fem, av dessa länder inte är EU-medlemmar. Att bunta samman framgångsrika och inte framgångsrika försvarsindustrier och sätta EU som koncernledning är en katastrof. EU-byråkraterna har inte kunskap eller geni att besluta över materielsamarbetena. Över till luftvärnet! Den är på väg att göra ett jättemisstag i upphandlingen av ett nytt medelräckviddigt luftvärn. Ända sedan högkvarteret gjorde beräkningen att luftförsvaret behöver minst 60–80 nya har frågan om inköp av modernt medelräckviddigt luftvärn varit en springande punkt. Redan tidigt i samband med arbete uttalade Försvarsmakten sin åsikt: Man ville ha 30 som medelräckviddig luftvärnsrobot kombinerad med korträckviddiga Iris-T SLS. Det var en utveckling som vi gav vårt stöd. Tyvärr har regeringen gått vidare med en offertförfrågan gällande endast det amerikanska 80-talssystemet Patriot. Upphandlingen borde i stället anpassas till att innefatta system som är bättre lämpade för . Offertförfrågan bör riktas till det europeiska företaget och omfatta 30-eldenheter, separata datalänkar och 30-robotar, medan radarn köps i : Giraffe 4A och senare så kallad early warning radar. skulle kunna erhålla ett flexibelt och kostnadseffektivt luftförsvarssystem för framtida behov samt uppfylla en initial förmåga . För fartygsplacering kan köpas in från tillverkaren av Astersystemet. Dessa kan skjutas ut från Visbykorvetterna. Priset för 30 är lägre än för Patriot. 30 bygger på modern utvecklingsbar teknik, medan Patriot är 80-talsteknik vid vägs ände. Bemanningen för gruppering med 30 är cirka en fjärdedel jämfört med Patriot. Omgruppering av 30 kan genomföras snabbare än för Patriot. Saabs sensorer skulle genom ovanstående även kunna bli en del av 30:s standardlösning och ge svensk del i vidare exportinkomster om exportkunder så önskar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 6 Statsministerns frågestund Hot och våld i skolan 35 (M): I går kunde man i läsa att hot och våld mot elever och lärare i skolan har ökat dramatiskt . Höstens metoo-upprop har också kastat ljus på den typ av sexuella trakasserier och övergrepp som är vardag för alltför många elever. Runt om i landet tvingas skolor installera kameraövervakning, ha låsta dörrar med passerkort och anställa väktare. Bara har antalet anmälningar till om våld och hot i skolan nästan dubblerats från 517 till 767. har länge krävt insatser i skolan för att säkerställa trygghet, studiero och en miljö fri från våld och hot – en miljö där barnen dessutom måste vistas enligt lag. har gått utan att regeringen har agerat. När och hur tänker statsministern och regeringen se till att skolan hålls fri från våld? 36 Statsminister (S): Detta är ett mycket angeläget ärende. Alla som vistas i skolan – barn och ungdomar liksom lärare – ska ha den bästa miljön och de bästa möjligheterna. Eleverna ska ha de bästa möjligheterna att lära sig så mycket som möjligt, och det ska vara fritt från hot och våld. hade vi en borgerlig regering som sänkte skatterna 13 gånger mer än man satsade på skolan. En sak är säker: Ingen av de utmaningar vi ser i skolan avhjälps med sänkta inkomster för staten. De hjälps med mer resurser till skolan, och det kräver också mer inkomster. Därför har vi nu påbörjat ett rejält arbete med att tillskjuta resurser till skolan, inte minst för att lärarna ska få bättre utveckling. Vi ska höja lärarnas status. Vi ska utbilda fler lärare. Vi har anställt 20 000 fler vuxna i skolan. Vi satsar på elevhälsan. Det har stor betydelse hur elevhälsan fungerar, och den måste rustas upp. Här krävs en rad åtgärder, men framför allt kräver de tillräckligt med resurser. Arbetet är igång och måste fortsätta för att alla elever ska ha de bästa möjligheterna att lära sig så mycket som möjligt i skolan. 37 (M): Efter att ha lyssnat på statsministern kan jag konstatera att det behövs konkreta förslag för att komma till rätta med problemen. Vi vill bland annat skärpa lagstiftningen, öka lärares befogenheter att ingripa i ordningssituationer på skolan, införa ordningsomdömen i skolan och se till att alla brott polisanmäls och att det blir lättare att omplacera elever. Vi i Alliansen vill också ta krafttag mot ungdomskriminaliteten, avskaffa straffrabatten för unga, inrätta särskilda ungdomsdomstolar och införa en 24-timmarsgaranti, som innebär att ska kontakta den unges vårdnadshavare efter det att han eller hon gripits för brott. Eftersom nu statsministern saknar konkreta svar på frågan hur skolan ska kunna tryggas för elever och lärare och brottsligheten stävjas – det var ju detta som var den ursprungliga frågeställningen – undrar jag: Är det inga av våra förslag som han kan ställa sig bakom? 38 Statsminister (S): När det gäller straffrabatten för ungdomar är det ni som ställer er bakom oss. Vi har redan gått ut med att den ska bort. Har man fyllt ska man kunna stå för sina handlingar fullt ut. Det har vi redan meddelat. Där råder det ingen tvekan om att vi har samma uppfattning. Det är bra att ni stöder regeringen på den punkten. Det är klart att det ska vara ordning och reda i skolan. Det är bland annat därför det behövs fler vuxna. Lärare och skolledare kan komma att behöva fler befogenheter. Jag är inte alls främmande för att se över det. Men det är bara den ena delen av det hela. Den andra delen glömmer bort, för då börjar det helt plötsligt att kosta pengar, och då kan man inte sänka skatterna. Den delen handlar om att det måste till mer resurser i skolan. Vi ska ha fler vuxna i skolan och också bättre möjligheter för lärarna. Då har också eleverna bättre möjligheter att välja en annan bana än den som leder till kriminalitet. Statsministerns förtroende för finansministern 39 (SD): Vid frågestund relativt redogjorde min kollega för hur finansministern hade sagt att massinvandringens kostnader skulle finansieras genom besparingar på den personliga assistansen till funktionsnedsatta och hur regeringen förändrade regleringsbrevet till och gav i uppdrag att ”bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen”. I ljuset av det lidande som dessa åtstramningar har orsakat för många funktionsnedsatta, däribland också barn, och att regeringen nu verkar vilja skylla hela utvecklingen på domstolarna – man vill ge sken av att man står bakom de funktionsnedsatta, och man talar nu om lagändringar för att förbättra deras situation – ville min kollega fråga finansministern om hon var beredd att erkänna att regeringen gjorde ett misstag när man valde att prioritera massinvandring framför de funktionsnedsattas behov. Svaret från finansministern blev då att min kollega hade helt fel i sin verklighetsbeskrivning och att det inte fanns några som helst citat där finansministern hade sagt att hon prioriterade massinvandring framför assistansersättningen. Detta var en direkt lögn från finansministerns sida. Vid en pressträff , som bland annat skildrats i fakta, sa finansministern som svar på en direkt fråga om hur regeringen skulle klara de skenande kostnaderna för massinvandringen: ”Det handlar … om att dämpa kostnadsutvecklingen på andra områden där vi ser att kostnaderna ökar, till exempel sjukskrivningar och assistansersättning.” Det var finansministerns svar på hur man skulle lösa de skenande kostnaderna för invandringen. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsministern hur statsministerns förtroende för finansministern påverkas av att finansministern här i kammare inför svenska folket, tv-tittarna och svenska folkets valda representanter kommit med direkt osanna påståenden om vad hon har sagt och inte och om regeringens prioriteringar. 40 Statsminister (S): Jag har fullt förtroende för finansminister . Vi har en alldeles utmärkt finansminister som har sett till att det här landets finanser nu har stärkts rejält, så nu har vi en enorm möjlighet att göra det vi vill på välfärdens område också. Det hade vi inte förut. Då hade vi ett rejält budgetunderskott. har vi ett budgetöverskott. Vår regering har lagt om den migrationspolitik som den förra regeringen införde. Det är de partierna som nu vill ha tillbaka till makten. Vi har lagt om den för att vi måste få färre att komma till och fler att söka sig till andra länder, så att vi får ett jämnt fördelat ansvar i . När det gäller assistansersättningen vill alltså göra gällande att det inte har kommit några domstolsutslag i de ärendena, men det har det. När vi ser följderna av de besluten har vi sagt att vi måste få en hantering som är likadan som den var före besluten, så att exempelvis väntetid räknas in och att det inte ska göras några tvåårsprövningar. Detta är de förändringar som har gjorts. Därutöver finns det nu en utredning som tittar på LSS för att se hur en ny lagstiftning ska se ut, så att vi säkerställer att de människor som behöver stöd får det och att vi har bra villkor i övrigt. Det är det regeringen gör. Vi tänker fortsätta att göra det. Här gäller det att se till att ha ordning på statens finanser och därmed få råd att satsa på välfärden, inklusive LSS och assistans. 41 (SD): Jo, det är sant att beslut i domstol har spelat in. Men andra saker som också har spelat in är signalerna från regeringen och den förändring som regeringen gjorde i regleringsbrevet till . De organisationer som företräder de funktionsnedsatta är överens om att det påverkade väldigt negativt. Detta är en del av förklaringen till att situationen för de funktionsnedsatta försämrades. Det är också sant att finansministern sa att man skulle klara massinvandringens kostnader genom att göra besparingar i assistansersättningen till de funktionsnedsatta. Eftersom finansministern inte svarade på dessa frågor utan i stället kom med en direkt lögn – det tycker jag är uppseendeväckande, och jag tycker att det borde påverka statsministerns förtroende för henne – kanske statsministern kan svara. Är regeringen beredd att be om ursäkt för att man prioriterade massinvandring framför funktionsnedsatta barns behov? 42 Statsminister (S): Detta blir ganska komiskt. Först står här och anklagar finansministern för att ha ljugit. Sedan säger han att det inte var fråga om några domstolsbeslut, utan det var regeringen som hade åstadkommit detta. I inlägg nummer två säger han: Jo, men domstolsbeslut har nog spelat in här. Det är ganska typiskt ett populistparti att agera på det sättet och att använda ordet massinvandring. Och massinvandring ställs mot människor som behöver stöd. Vi har aldrig någonsin ifrågasatt dessa rättigheter eller ändrat på några villkor när det gäller rättigheter för den enskilda att få detta stöd. Det finns ingen förändring i LSS som begränsar individers rättighet till detta stöd. Det finns ingen sådan lagbegränsning. I så fall skulle den dessutom ha klubbats igenom i denna riksdag, men det har inte gjorts. Däremot ser vi att det inom denna verksamhet finns en brottslighet som vi måste få stopp på. Regionala skillnader i vården 43 (C): Trygghet handlar om att människor ska veta att vården finns när de behöver den. Det handlar om att vi ska få den hjälp vi behöver när vi är sjuka och om att vården finns när våra barn eller när våra föräldrar behöver den. Det ska vara självklart att få träffa en läkare på vårdcentralen och att få sin operation . Människor, oavsett var i landet de bor, ska kunna lita på välfärden. Men vårdköerna växer i . Färre har en fast läkarkontakt, och hur det tar innan man får hjälp beror på var i landet man bor. I alliansstyrda får nio av tio patienter träffa en specialist inom vårdgarantins gräns. I socialdemokratiska får bara sex av tio patienter vård . I opposition drev en kampanj där man beskrev ett där någonting höll på att gå sönder. som statsminister har detta blivit verklighet i vården. klyvs av växande vårdköer. Människor kommer i kläm. Om någonting hade gått sönder i när vårdköerna kortades undrar jag: Vad kallar ett där vårdköerna växer? 44 Statsminister (S): Ja, vårdköerna är ett problem. Vi måste öka tillgängligheten i vården – det är ingen tvekan om det. Det var bara det att kömiljarden, som den förra regeringen införde, inte verkade . Det har till och med erkänt. var emot den. Detta beror på någonting. Om man sätter ett rakt ackord vet jag vad som händer. Ska du ha in så många som möjligt för att få så mycket betalt som möjligt tar du de lätta fallen. Då får du in många. De mer komplicerade och komplexa sjukdomsfallen ställs längst bak i kön. Så fungerar det. Det var alltså inte vård efter behov som gällde med kömiljarden, utan det var något annat. Det som köerna i vår sjukvård nu till stor del handlar om är brist på personal. Därför måste vi utbilda mer personal. Vi måste ha fler barnmorskor, specialistsjuksköterskor, specialistläkare med flera. Och vi måste naturligtvis anställa dem. har vi totalt i svensk välfärd anställt 100 000 människor. En del av dem finns i sjukvården. Det är bara på det sättet som vi kan kapa köer och se till att människor kommer till exempel till en operation. Det hjälper inte med en kömiljard om det inte finns läkare. Det hjälper inte om det finns en kömiljard och läkare om det inte finns sjuksköterskor. Då ställs operationer in. Jag noterar att väljer och . Hon pratar inte mycket om , och hon kan väl ha sina rutiga och randiga skäl till det. Men vi måste se till att korta köerna – det är ingen tvekan om detta. Då måste man ha mer resurser och framför allt mer personal. Där tänker vi fortsätta att satsa. 45 (C): Ja, det gör jag för att är större än storstaden och för att vi ser stora problem i socialdemokratiskt styrda och i socialdemokratiskt styrda i fråga om när människor får vård. Det kan jämföras med till exempel alliansstyrda eller . Köerna började växa 2014. börjar den tid som statsministern har att vara just statsminister att rinna ut, för kommer vi att få ett nytt ledarskap i . Det är anmärkningsvärt att Socialdemokraterna och statsministern använder hela svaret till att beskriva hur fel det var med kömiljarden, trots att köerna har ökat . Vi behöver se till att få en grundläggande primärvårdsreform. Vi behöver göra ett nationellt sjuksköterskelyft. Vi behöver se till att införa en tillgänglighetsmiljard för att korta köerna. Vi behöver ha tuffa målsättningar om att fler människor, även de som bor i och , ska få vård . Hur ska vi korta vårdköerna? Varför har du inte gjort tillräckligt under de som du har haft chansen? 46 Statsminister (S): Jag kan fortsätta att berätta. Vi har ökat de generella bidragen till landstingen och regionerna, som de kan använda precis som de vill. Det är mycket mer pengar än vad ni någonsin lade dit – jo, precis så är det. Vi har gjort en speciell satsning för patienterna och för att korta köerna, så att det går snabbare. Vi inför en ny vårdgaranti just för att det ska bli snabbare. Vi gör en speciell satsning när det gäller cancer, för där har vi också problem med att det är för många som får vänta för . Där är också olikheterna i landet alldeles för stora. Vi utvecklar nu de standardiserade vårdförloppen, som ni påbörjade.