prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — näst starkaste tillväxtregion med tunga basnäringar som mineralindustri, skog och ren energi blir en platsens konkurrensfördel och attraherar stora klimatmedvetna företag som Facebook. Det är testplatsen för alltifrån bildäck till avancerad big data-teknik och militära raketer. Det är spännande i . Vi har en växande besöksnäring med spännande besöksmål som i , Icehotel i och Storforsen i . Vi har ett rikt kulturliv som får sin alldeles speciella prägel av minoritetskulturer och starka folkrörelser. Men det är också glest i . täcker av landets yta men är hem åt av landets invånare. Några av våra kommuner har, rätt avrundat, en befolkningstäthet på noll invånare per kvadratkilometer. Då blir landsbygdspolitiken viktig. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Förutom det frihetliga i att folk måste få välja att bo var de vill är det viktigt för hela tillväxt och hållbara utveckling att det bor folk i hela landet. Men urbaniseringstakten i är hög, och det kan framstå som oundvikligt att unga vuxna, särskilt unga kvinnor, lämnar landsbygden för staden. Jag kommer med tre viktiga påståenden här: Urbaniseringen är ingen naturlag. Det krävs politisk vilja för att hejda den. Marknaden kommer inte att kunna lösa landsbygdernas utmaningar. När vi låter marknaden ge förutsättningarna för livets möjligheter kommer platser med begränsad köpkraft att hamna på undantag, helt enkelt därför att marknaden vill verka där det finns många och helst köpstarka kunder. Därför är inte heller avregleringar eller skattesänkningar de politiska svaren på landsbygdens frågor. Om invånarna i landsbygder ska ha goda förutsättningar för ett gott liv måste det offentliga finnas där. Det handlar om skolor, postgång, poliser, sjukvård, apotek, , bredband, telefoni, äldrevård, socialtjänst, vägar som går att köra på och så vidare. Lagen om offentlig upphandling bygger på marknadslogik. Företag konkurrerar med varandra om att sälja varor och tjänster till det offentliga. Men hur många anbud får kommun in i sin skolskjutsupphandling? Det blir så tydligt att marknaden inte har svaret. Under den gångna mandatperioden har vi i regeringsställning genomfört flera viktiga saker för att möjliggöra livet i hela landet. Vi har stöttat lanthandlar, decentraliserat statliga jobb och inrättat statliga servicekontor för att flytta statlig service närmare medborgarna. Vi har ökat Norrlandsstödet till lantbruket, investerat i lärcentrum och distansutbildningar och satsat många miljarder på bredbandsutbyggnad. Vi har gjort en rejäl ambitionshöjning i infrastrukturplanen för bättre väg, järnväg och sjöfart i hela landet. Vi har satt igång utredningar om utjämningssystemet, strandskyddet och reseavdraget. Vi har inte minst tillfört den svenska välfärden mer resurser. Det vore fint om vi fick fortsätta på den inslagna vägen, om lands- och glesbygderna fick fortsätta betraktas som viktiga för hela landets tillväxt och hållbara utveckling. Oavsett vilken regering som tillträder finns det mycket att göra. Vi som bor på landsbygden måste kunna lita på att polisen kommer när vi ringer, att sjukvården finns där och att vi är förbundna med omvärlden när tar bort den gamla kopparledningen. Det är vackert i . Det finns också fullt av värden i . Men det är glest mellan husen. 204 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det hörs på ledamotens dialekt att han inte är född i . Men engagemanget kan finnas där ändå. Jag tänker på de 6 000 miljonerna i skattehöjning på drivmedel som den här regeringen har genomfört. Jag är född och uppvuxen i , har kört många och långa sträckor däruppe och har mycket släkt däruppe, och jag vet hur förödande det är när dieselpriset har passerat . Ett av de argaste kommunalråden i när det gäller regeringens politik är , partivän med , i . Han har rasat över den flygskatt som regeringen har infört. Han har konstaterat att flyget i för norrbottningar är som lokaltrafik och tunnelbana i . Det är avgörande för näringslivets konkurrenskraft. Det är avgörande för mobiliteten. Och där har regeringen försämrat villkoren drastiskt för dem som bor i . Hur ser ledamoten på den Norrbottenfientliga politiken vad gäller drivmedel och flygskatt? 205 (S) replik: Jag är, som ledamoten mycket riktigt noterar, inte född i . Håll det inte emot mig! Jag har tagit mitt förnuft till fånga och flyttat genom landet. Jag tänker att vi behöver klara av att hålla två tankar i huvudet . Vi behöver klara av att tänka att vi ska adressera de klimatproblem som finns, och vi måste klara av att ordna så att det går att leva ett fullständigt och gott liv i hela landet – . Då kan man inte vara så kategorisk som och säga: Det ena eller det andra. är inte betjänt av att brinna upp, som . Vi behöver adressera klimatproblemen. Låt oss göra det! 206 (M) replik: De 6 000 miljonerna i skattehöjningar på drivmedel har bland annat använts till subventioner för elcyklar. I är det ingen som har använt subventionen för elcyklar. I är det noll, i är det en, i är det en men i är det faktiskt sju. Hur ser ledamoten på den sneda geografiska fördelningen och på de norrbottningar som åker till OK och tankar sina bilar och får betala per liter för dieseln? 207 (S) replik: Jag tänker att inte har lyssnat på mitt anförande. Marknaden sitter inte på lösningen för landsbygdens utmaningar. Det är snarare som blir svaret skyldig. Hur ska skattesänkningar och avregleringar kunna lösa det så att vi får tillgång till polis eller bredband i hela landet? 208 (M): För mig är företagare hjältar som genom sin kraft och sitt engagemang bidrar till utveckling, sin egen och andras försörjning. Och alla företagare är påverkade av vårt medlemskap i på ett eller annat sätt. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag var när hade folkomröstning om EU. studerade jag utomlands men bestämde mig för att åka hem till för att engagera mig på ja-sidan i den kampanjen. Jag var så fast övertygad om att öppenhet, internationella samarbeten och handel är vägen framåt för ett litet land i norra utkant. EU-medlemskapet har inneburit högre tillväxt, som i sin tur bidrar till ökat välstånd och bättre välfärd för oss i . Detta är inga oväsentliga fördelar att bortse ifrån när och nu argumenterar för att ska lämna EU. har det nästan gått gick med, och tyvärr visar det sig att protektionismen breder ut sig. Det är inte bara några partier här i riksdag som sluter sig. Även Trump bygger murar och etablerar tullar, och inom EU ser vi länder som agerar protektionistiskt. Jag är övertygad om att det är fel väg att gå. Jag vill snarare att EU-samarbetet ska utvecklas. Låt mig nämna tre områden som är viktiga för företagsklimatet framöver. För det första gäller det den inre marknaden. Svensk handel och svensk konkurrenskraft är beroende av den inre marknaden när vi konkurrerar med länder som , och . Men det finns mycket kvar att göra för att den inre marknaden ska nå sin fulla potential. flödar varor i hög grad fritt inom EU, men det är värre med tjänster och information. Särskilt långsam är utvecklingen för den växande, och för helt centrala, digitala ekonomin. Dataflöden är en förutsättning för nästan all handel , men de flödar långt ifrån fritt inom EU. Det andra området som jag vill lyfta är frihandeln. behöver leda utvecklingen för en frihandelsvänlig värld när handelssystemet nu är under hot. För , som är ett litet och handelsberoende land, är den regelstyrda handeln helt avgörande för jobb och tillväxt. Det vilar på axlar att nu ta ansvaret för att upprätthålla en fri och rättvis handel och inte falla ned i protektionismens svarta hål. När gör mindre måste EU göra mer för frihandel i världen. Mitt tredje och sista område är regelförenklingar. Under den förra mandatperioden nedprioriterades EU-arbetet av den socialdemokratiskt ledda regeringen. Och trots löften från den nuvarande om att minska antalet regler har ökningen fortsatt, om än i ett något lägre tempo. Här måste den svenska agendan präglas av att minska den europeiska regelbördan. Om antalet regler totalt sett ökar går fördelarna med det gemensamma regelverket i många stycken förlorade. ska vara drivande för ett omfattande arbete med regelförenklingar inom EU. Att överge det europeiska samarbetet vore ett nationellt självskadebeteende av historiska proportioner, åtminstone om man värdesätter ett gott företagsklimat, tillväxt och ökat välstånd i det exportberoende landet . 209 (SD): Denna allmänpolitiska debatt är lite speciell för att den äger rum i ett skede då vi ännu inte vet vilka som ska styra . Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det enda vi vet är att valets verkliga vinnare – mitt eget parti, – är det parti som alla andra partier försöker exkludera från inflytande, som flera av dessa partiers företrädare verkar vara öppna för ett samarbete med valets verkliga förlorare, . Det är ett parti som i min valkrets endast erhöll blott av valmanskårens stöd – detta att jämföra med de som mitt eget parti erhöll i samma valkrets. I detta anförande tänker jag emellertid inte bara uppehålla mig vid att tala om till ytan största län, , utan snarare vid förutsättningarna för dem som väljer att bo och verka i glesbygd – den glesbygd som fått skörda den förra regeringens draksådd i form av höjda drivmedelsskatter, dyrare resor och transporter, höjda energiskatter, uteblivna infrastruktursatsningar och utglesad samhällsservice – detta trots att glesbygden i väsentlig grad är starkt bidragande till det välstånd som faktiskt har. Det är nämligen så, herr talman, att i glesbygden finns det inte bara röda stugor och pittoreska miljöer för storstadsbor att göra rekreerande utflykter till. I svensk glesbygd finns nämligen också gruvor, hjärtat i svensk malm- och stålindustri. Här finns skogen som förser vår massaindustri med råvara. Här finns älvarna som står för en väsentlig del av den svenska kraftproduktionen. Här finns fjällturism, jaktturism, skidanläggningar och enda rymdraketbas . Inte nog med det. I glesbygd har sportprofiler som , , och fostrats och utvecklats till världsmästare i sina respektive sporter. Jag är så oerhört tacksam över att det fanns och finns folk som trots allehanda straffskatter på avstånd och uteblivna infrastruktursatsningar väljer att fortsätta att bo och verka i glesbygd. Det är nämligen så att malmen inte bryter sig själv, skogen avverkar sig inte själv och råvarorna transporterar inte sig själva till stålverk, pappersbruk och hamnar. Någon måste faktiskt utföra arbetet. Jag är också tacksam för att det finns föräldrar som trots att bilägandet har utvecklats till en klassfråga skjutsar sina barn till träningen, ibland flera mil ifrån den by där man bor – detta så att vi kan få följa nya världsstjärnor i framtida och . Slutligen, herr talman, är det med stolthet jag som boende i företräder ett parti vars glesbygdsvänliga politik skapar förutsättningar för ett starkt och varierat näringsliv i glesbygd. En realistisk landsbygdspolitik är själva grunden för att folk ska kunna bo kvar i landets alla delar, och denna grund läggs bäst med sverigedemokratisk politik. 210 (C): Jag ska utgå från centralpunkten i under mina första här i talarstolen, och då menar jag givetvis . kan bidra aktivt till och utveckling, men det kommer att krävas en reformagenda . Jag ska ta upp några exempel. jordbruk står för en väldigt stor produktion. Vi exporterar till fastlandet, men om det ska fortsätta att vara möjligt behöver vi mindre regelkrångel. har en mjölkbonde 620 regler att följa. Det är ju inte realistiskt. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det behövs också en rimlig kompensation för den torka som har varit. Bara på uppgår förlusterna av torkan till knappt 1 miljard. är också en av de mest aktiva besökspunkterna i . Det kommer 800 000 unika besökare till . Ska det kunna fortsätta behöver vi bra kommunikationer men det behövs också både ett grönt flyg och en grön färja till rimliga priser. En av de största utmaningarna för framöver är att vi ska ha en likvärdig sjukvård på ön. Det finns 58 000 invånare plus många fastlänningar som kommer på besök . Med 58 000 invånare krävs det ett fullvärdigt akutsjukhus. Därför behöver man att se över denna ö-faktor, som staten måste bidra till på något sätt. Om det inte blir verklighet kommer i slutändan att få säga tack och adjö till sjukvårdsuppdraget. Annars kommer det inte att fungera. kan också bidra aktivt i klimatomställningen. Vi har blivit utnämnda till ett pilotlän av regeringen, och det tycker jag är väldigt bra. Men ska det finnas någon realism i den omställningen behöver vi en tredje elkabel. hade vi vårt 15:e totala elavbrott på . Vi har verkligen inte en standard på elförsörjningen som håller. Men inte nog med att vi behöver en tredje elkabel – vi behöver faktiskt en fjärde också. Vi behöver nämligen elektrifiera Cementa, vars cementproduktion är en av de största utsläppspunkterna i när det gäller koldioxid. Vi har också en stenindustri; på exempelvis cementsidan kommer från . Det är fullt möjligt att fortsätta med detta. kan också bidra aktivt till förbättring och utveckling. har motionerat om en blå havsmiljard, och den skulle verkligen behövas. Det system med utsläppshandel som vi har diskuterat att införa när det gäller föroreningar behöver verkligen komma på plats. Vi bor bokstavligt talat mitt i smörjan, som vi säger under algblomningen på somrarna. skulle jag vilja säga att också kan bidra till den fortsatta säkerhetsuppbyggnad som behöver. Ön är generellt positiv till den återetablering av Försvarsmakten som sker på . Vi ser att den kommer att behöva byggas vidare på , givetvis i balans med de krav som finns på att inte störa skyddszoner runt övningsfälten, vilket annars kan hämma i övrigt. kan alltså verkligen, som den centralpunkt ön är, bidra till utveckling. Men det kommer att krävas en reformagenda, och jag hoppas kunna bidra med den. 211 (S): I mitt anförande vill jag åskådliggöra behovet av fortsatta och fler reformer för att vända den trend när det gäller samhällsservice och framtidstro som märks i vissa delar av vårt land, framför allt i glesbygden. Urbaniseringstrenden är stark i vårt land; tyvärr ligger vi i topp inom EU. Enligt statistik från är det generellt de yngre, företrädesvis kvinnor, som väljer att söka sig till storstadsregionerna. Det är klart att det där erbjuds större möjligheter till högre utbildning, kulturupplevelser och mångskiftande arbeten. Detta är i och för sig en utveckling som är positiv och kanske också en trend kopplad till vår livsstil. Men , herr talman, finns det många som vill stanna kvar på sin hemort i glesbygden eller komma tillbaka exempelvis efter avslutad utbildning. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Under förra mandatperioden lyfte regeringen förtjänstfullt stad- och landfrågan. Devisen om att hela ska leva och behövs fick större tyngd i debatten. Ett exempel på värdefulla åtgärder var riktade statsbidrag till exempelvis ökad bredbandsutbyggnad och lanthandel, men även de generella statsbidragen betydde oerhört mycket för de mindre kommunerna, som har svårt att klara sina lagstadgade krav gällande äldreomsorg och skola på grund av en vikande tillväxt. Detsamma tycker jag om riktad omflyttning av statliga jobb ut i landet. Men det är viktigt att denna process fortgår även under den här mandatperioden. Jag önskar att de statliga jobben i ännu större utsträckning kommer till de mindre kommunerna och orterna. Kanske kan också en del skattekontor och försäkringskassor komma tillbaka. Man ska inte underskatta symbolvärdet i statlig närvaro över hela landet. Det råder stor arbetskraftsbrist i landet. Situationen ser likadan ut här i som i lilla . Men det är kanske en ännu större utmaning att få arbetskraft till glesbygd. flyttade folk till jobben och boendet. flyttar man inte bara för jobb och boende, utan man vill ha mer. Detta gör naturligtvis att det blir svårare att hitta arbetskraft på mindre orter i landet. Men det som bekymrar mig extra mycket är framtidsutsikterna för basindustrin, som framför allt finns på de mindre orterna ute i landet. En viktig fråga som lyfts mer och mer är kompetensförsörjningen, och här kommer en poäng med hela mitt anförande. Genom att vi historiskt sett har minskat på bland annat de statliga jobben har det blivit svårare för industrin att rekrytera. är det nämligen par som söker sig tillbaka, och då kanske den ena får jobb på bruket medan den andra inte hittar något jobb. Hade man haft en mer mångfasetterad arbetsmarknad hade det varit enklare. En bra samhällsservice ger inte bara bra service och trygghet för kommunmedborgarna – jag påstår att det är avgörande för hela rekryteringsklimatet. I den situationen befinner sig just nu min hemkommun, . Där finns ett jättestort, innovativt stålföretag som växer och blomstrar, men man har oerhört svårt att rekrytera arbetskraft. Man upplever att samhället har gått tillbaka, och det är svårt att rekrytera folk. Avslutningsvis, herr talman, finns det goda möjligheter för glesbygden, bara vi fortsätter att jobba framåt. 212 (M) replik: Vi är helt överens om att man måste kunna leva, bo och driva företag i hela . Vi är också överens om att basindustrin till stor del är avgörande. Inte minst skogsindustrin har oerhört stor betydelse i och i . Just därför, herr talman, måste få en ny regering på plats. Att höja skatterna för näringslivet med över 30 miljarder förbättrar inte skogsindustrins konkurrenskraft eller möjligheter att sälja sina produkter på världsmarknaden. Och, herr talman, att kombinera detta med en kilometerskatt, som skulle slå oerhört hårt mot våra Norrlandslän och våra glesbygdslän, vore direkt förödande. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag skulle gärna vilja fråga ledamoten: På vilket sätt har dessa stora skattehöjningar förbättrat basindustrin och företagens konkurrenskraft? På vilket sätt har skattehöjningar med underlättat så att man kan anställa fler? 213 (S) replik: Tack, , för din fråga! Jag bor och verkar i glesbygd, och jag delar inte alls din problembild. Det handlar inte alls om skattebelastning i första hand. Just handlar det, som du har hört om du har lyssnat på mitt anförande, om att få tag på arbetskraft. Det handlar om att vi måste säkra att fler får utbildning och att man vill bo i glesbygd. Det handlar om service och upplevelser. Natur och skog i all ära, men det räcker inte. Vi kan ta , ett framgångsrikt stålföretag. Det har aldrig gått så bra som det gör , trots att vi har haft en socialdemokratiskt ledd regering. Jag hör aldrig diskussionen om skatter, utan jag hör den diskussion man för med mig: , hur får vi tillbaka arbetskraften till glesbygden? 214 (M) replik: Med den inställningen, varför har ni inte höjt skatterna med 1 000 miljarder? Varför slog ni bara till med 30 miljarder, om skatterna och kostnadsläget inte har någon betydelse? Varför drämde ni bara till med 60 miljarder på hushållen och företagsamheten? Ni är så blygsamma. Varför inte haka på 76 miljarder i skattehöjningar, om inte skatterna och kostnadsläget har någon betydelse? Alla som kan marknadsekonomi vet naturligtvis att svensk konkurrenskraft avgörs av att våra företag kan sälja produkter till rimliga priser. 215 (S) replik: , om du raljerar om skatter kan jag raljera tillbaka och ställa en motfråga. Du tror att alla problem i världen löses genom att inte ha någon skatt över huvud taget. Men, , välkommen hem till mitt län, så ska vi titta på saken och prata med företagen. Skatteproblemet är inte det största problemet . Självklart kan vi inte ha hur höga skatter som helst. Men problemet är att få människor att bo och verka i glesbygden. 216 (SD) replik: Ledamoten inledde sitt anförande med att tala om vikten av glesbygden och vikten av att motarbeta den urbanisering som just nu pågår i vårt land. Jag, som växte upp på glesbygden, skulle då vilja fråga ledamoten hur glesbygden gagnas av Socialdemokraternas politik. Man gick till val på att inte höja bensinskatten, men sedan höjde man den inte bara en, två eller . Hela fyra gånger har den socialdemokratiskt ledda regeringen höjt den. Man har dessutom passat på att höja kilometerskatten, dieselskatten och fordonsskatten, och man har infört en flygskatt. På vilket sätt motarbetar man den urbanisering som ledamoten problematiserar i sitt inledningsanförande när man gång på gång straffbeskattar dem som lever och verkar på landsbygden och glesbygden? 217 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Tack för frågan, ! Det finns väl alltid en smärtgräns för hur hög beskattningen ska vara, speciellt när det gäller drivmedel. Men min fasta övertygelse är att det inte är detta som är den stora utmaningen . Vi måste klara att ta hand om våra miljökonsekvenser, för det är inte hållbart. är det dock inte detta som gör att det är svårare att rekrytera människor till glesbygden, utan det handlar om närheten till sjukvård, bra äldreomsorg, bra skola och så vidare. Då behöver vi skatteintäkter. Jag skulle vilja ställa en motfråga: Hur gagnas glesbygden av ambition att sänka statsstödet till kommunerna? Speciellt för de små kommunerna skulle det få allvarliga följder. 218 (SD) replik: Jag tror att de flesta tycker att det är rimligt att man inte år slösar miljarder på utan i stället ställer tydligare krav på . Om det nu inte är kopplat till skatterna som man motarbetar den urbaniseringsprocess som ledamoten talar om vill jag fråga ledamoten om han stöder förslag om lådcyklar som en lösning när man ska storhandla. Hur ställer sig ledamoten till den typen av straffbeskattning? 219 (S) replik: får själva svara för sina egna förslag. Jag konstaterar ändå att vi socialdemokrater har lyft en hel del reformer under den tidigare mandatperioden och har en hel del reformer med bland våra vallöften. En av de reformer som vi måste fullfölja är ökat reseavdrag. Men jag har aldrig sett politik. Jag har svårt att se hur den ska ge effekt. Om ni vill sänka skatterna innebär det mindre resurser till glesbygden. 220 (M): Tack för en intressant och klargörande debatt! Det är uppenbart att vi har en samspelt allians med fyra allianspartier som på riktigt ser och tror på hela och också har en politik för det. Vi hör den ena ledamoten efter den andra från regeringsblocket, alltså partierna i den avgående regeringen, tala om att hela är viktigt. Men när man ställer de konkreta frågorna – är det rimligt att man i , eller någon annanstans får betala per liter för dieseln? – får man höra att de anser att priserna är rimliga. Är det rimligt att flyglinjer avvecklas på grund av en flygskatt? Ledamöterna försvarar det. Väljarna har alltid rätt, herr talman. Vi har en mandatperiod bakom oss, och väljarna har i valet utvärderat den politik som har förts. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna i förlorade av sina mandat, och förlorade sitt enda mandat. Faktum är att har förlorat alla sina riksdagsmandat norr om . Det är sannolikt fullt rättvist, för har nog aldrig i modern tid haft en så landsbygds- och Norrlandsfientlig regering. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det finns ingen tunnelbana utanför , och man måste kunna bo, leva och driva företag även utanför våra storstäder. Straffbeskattningen på drivmedel, där priset nu har passerat per liter diesel, är inte bara en straffbeskattning av oss privatpersoner som tankar, utan det är också en straffbeskattning av företagen. Om man är företagare i kan man ju inte flytta , men man kan flytta sitt företag från om det till exempel införs en kilometerskatt som gör att kostnadsläget försämras för de produkter man säljer. firas bilens dag i , och det är att fira. Bilen är en fantastisk frihetssymbol för , och det är viktigt i den här debatten att lyfta fram bilens och mobilitetens betydelse. fick vi veta att ett flygbolag avvecklar sina flyglinjer från . Det skäl som bolaget självt uppger är inte det som en riksdagsledamot från hävdade, utan det är flygskatten.