prot · H509127 · 2018-06-07 00:00:00 — Jag noterar att precis som tidigare försöker sprida bilder av att dieselbilar kommer att förbjudas. Så är icke fallet. Det faktum att vi initierar miljözoner innebär att vi får ett regelverk gör att man i städer och kommuner i har möjlighet att införa zoner med ett nationellt regelverk där man talar om vilka bilar som ska ha möjlighet att kunna vara där. är det en kommun som aviserat det intresset. Man har sagt att man till exempel vid i vill begränsa möjligheten att kunna ha dieselbilar, på förekommen anledning. kunde väldigt tydligt visa att de utsläpp som finns på är allvarliga hälsofarliga utsläpp för människor som bor längs . Jag tycker att det är rimligt att vi som nationella politiker tar ansvaret och skapar regelverk som gör att man kommunalt kan skydda medborgarna från hälsofarliga ämnen. Det innebär inte att dieselbilar kommer att försvinna. De kommer att vara viktiga och finnas i stor utsträckning i , men i städer måste man kunna begränsa dem på vissa ytor. 41 (M): Den som lyssnar på debatten noterar att ministern inte svarar på min fråga. Man har höjt bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten. Man har försämrat reseavdragen, och man har infört miljözoner. Regeringen har inte räknat på hur det slår för vanligt folk utanför städerna som är beroende av bilen. Inte med en enda stavelse, inte med ett enda ord, bemöter ministern det faktum hur människor drabbas runt om i hela landet av er politik. Det ministern talar om är miljözonerna och ingenting annat. Jag tror att svaret inte finns, men ministern kan svara på detta. 42 Statsrådet (S): Jag valde att reagera på det förstnämnda, eftersom har spridit myter om just miljözonerna på ett felaktigt sätt. Dieselskatten, bensinskatten och fordonsskatten har höjts. Det gjordes även under den tiden alliansregeringen styrde landet. Vi har en ordning där vi har tagit ut skatter i den utsträckning som behövs både för att klara viktiga klimatmål och för att främja en omställning av fordonsparken. Allvarligt talat är det vad som håller på att ske. Till skillnad från den tid när den förra regeringen styrde ser vi nu en kraftig omställning vad gäller både elektrifiering av fordonsflottan och mer biobränslen. Vi kommer att klara miljömålet. Slutprov i samhällsorientering för nyanlända 43 (KD): Min fråga går till statsrådet . meddelade ministern att hon vill göra samhällsorienteringen för nyanlända obligatorisk. Det är ett besked som jag välkomnar, även om jag beklagar att det inte redan är genomfört. Samhällsorienteringen är ett viktigt redskap för att nyanlända till vårt land ska få kunskap om och anamma den värdegrund och det rättssystem som vårt land vilar på. Deltagandegraden varierar dock och kvaliteten i samhällsorienteringen likaså. saknas också slutprov i kursen. Jag tror att ett slutprov skulle strama upp utbildningen och göra den mer likvärdig mellan olika utbildningsanordnare. Ett slutprov skulle också bli ett kvitto på att den som deltagit i utbildningen har förstått och tillgodogjort sig innehållet. Jag vill därför fråga ministern om hon anser att ett slutprov i samhällsorienteringen behövs för att ett obligatorium skulle få full effekt. 44 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Ja, det är viktigt att människor som är nya i får en ärlig chans att lära sig och ta del av de värderingar och normer som ligger till grund för hur vi organiserar samhället. Självklart måste man också få denna kunskap för att alltid kunna följa de lagar och regler som gäller i . Vi behöver ett obligatorium för denna samhällsorientering. Jag har tagit emot en rapport från i , som har i uppgift att se över detta. De föreslår en utökning av samhällsorienteringen. De föreslår också en kvalitetssäkring av dem som ska undervisa i samhällsorienteringen, och de föreslår ett förändrat utbildningsmaterial i samhällsorienteringen. Jag tycker att alla dessa delar är viktiga. Jag tror att det handlar om att säkerställa kvaliteten och om närvaron i samhällsorienteringen. Det är det viktigaste steget att ta. 45 (KD): Jodå, jag tycker att det är ett väldigt bra förslag att kvaliteten ska säkras och att antalet timmar ska utökas. Men om man inte får ett kvitto på att man har genomgått utbildningen och om man inte kan visa att man har förstått och anammat det som utbildningen innehåller får obligatoriet inte full effekt. I alla andra utbildningar – när man läser svenska för invandrare och när man går på högskolan och gymnasiet – får man ett kvitto på att man har genomgått utbildningen. Och inte bara det, utan man kan dessutom visa att man har förstått innehållet. Jag tror att detta skulle vara en väldigt bra idé. 46 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter att utveckla samhällsorienteringen, och jag är inte totalt avvisande till någon typ av kontroll av vad man har lärt sig. Men enligt de undersökningar och utvärderingar som är gjorda och enligt den rapport som vi har fått från i är det andra delar som man har valt att prioritera för att säkerställa att nyanlända verkligen får en ordentlig chans att ta till sig och lära sig de lagar och regler vi har. Det handlar också om att förstå de normer och värderingar som ligger till grund för hur vi organiserar samhället. Handlingsplan för en tryggare arbetsmarknad 47 SERKAN KÖSE (S): Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister . presenterade Socialdemokraterna en handlingsplan för en tryggare arbetsmarknad. Det är en uppföljning av det tiopunktsprogram som har blivit verklighet på så gott som alla punkter. Jag uppfattar handlingsplanen som ett starkt uttalande och stöd för seriösa arbetsgivare. Den ger också möjlighet att ta ett stort steg framåt för att kvinnor ska få bättre villkor på arbetsmarknaden. Den som läser hela handlingsplanen märker tydligt att skillnaden i villkor mellan män och kvinnor är stor. Efter metoo kan vi se att särbehandling, kränkningar och sexuella trakasserier hänger ihop med kvinnors dåliga villkor. Min fråga till statsrådet är: Vilka punkter i handlingsplanen avser statsrådet att prioritera? 48 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det finns ingen prioriteringsordning i den handlingsplan som mitt parti har presenterat. Låt mig ändå få lyfta några av de frågor som Serkan Köse tar upp. Det handlar om kvinnors arbetsvillkor. Det går väldigt bra på svensk arbetsmarknad, men det går inte bra för alla på svensk arbetsmarknad. Jag vill peka på att det huvudsakligen är kvinnor som har otrygga anställningar. Därför behöver allmän visstid tas bort så att det alltid ska krävas ett skäl för visstidsanställning. Vi behöver självklart många visstidsanställningar på svensk arbetsmarknad, men vi behöver inte den otrygghet som det innebär att det inte behövs något skäl till att visstidsanställa. Det andra gäller hyvlingen. Det gäller framför allt kvinnodominerade branscher, där man plötsligt från till en annan kan få veta att den anställning man har är på heltid, utan kanske på halvtid och utan uppsägningstid eller turordningsregler. Här behöver vi ett nytt regelverk. Det tredje jag vill peka på är sexuella trakasserier, där arbetsgivaren har utredningsansvar om det gäller en kollega. Vi vill att det också ska gälla om det är en kund eller en brukare som utsätter en person. 49 SERKAN KÖSE (S): Tack för svaret, ! I handlingsplanen tar man upp frågor som går att lagstifta om men också frågor som är viktiga för arbetsmarknadens parter att förhandla fram lösningar på. Hur ser statsrådet på förhållandet mellan lagstiftning och avtal när det gäller utveckling på arbetsmarknaden? 50 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en intressant fråga. Man kan säga att historiskt har framgångarna när det har gällt förbättrade villkor på arbetsmarknaden i ofta skett genom att parterna först har gjort upp inom några branscher, kanske inom många kollektivavtalsområden, och senare har lagstiftningen följt efter. Därpå har parterna tagit nya steg avtalsvägen, och lagstiftningen har följt efter. Jag tror att detta är en god väg att gå. Jag fick till exempel ta emot ett förslag från parterna om ny lagstiftning om spelreglerna på arbetsmarknaden som jag välkomnar. Åtgärder för främjande av cykling 51 (MP): För att vi ska klara klimatmålen måste utsläppen minska inom alla sektorer, inte minst transportsektorn. Ett effektivt sätt att göra det på är att ersätta bilresor med cykelresor. Utöver det som gäller klimatet får det andra positiva effekter, inte minst på närmiljön med partiklar och liknande. Regeringen har infört flera saker för att underlätta cykling, till exempel billigare elcyklar. Det har gjort att det har blivit en enorm utveckling på området. Regeringen har också tillsatt en utredning om markåtkomst för att bygga cykelvägar. Jag vill fråga infrastrukturministern om han anser att detta är tillräckliga åtgärder för att öka cyklingen i hela landet. 52 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Nej, det är inte tillräckligt, men det är bra. Vi har fått ordentlig fart på cykelpolitiken med både en cykelstrategi och ett nationellt centrum för cykling. Vi har dessutom gjort flera viktiga insatser, och elcykelpremien är ett sådant exempel. I den nationella plan som vi redovisade finns också stora satsningar på bättre infrastruktur för cykling. Inte minst inom ramen för stadsmiljöavtalen kan vi säkerställa att det blir ännu fler insatser, inte minst i våra storstäder, som möjliggör att man i stället för bil kan använda sig av cykel. Det kommer att innebära att vi tar flera steg framåt för att använda ytorna effektivare, öka folkhälsan och minska de utsläpp som annars finns från fordonsflottan. Det finns fortfarande många fler saker att göra, men genom den nationella planen är detta den största cykelsatsning vi har varit med om i modern tid. 53 (MP): Tack så mycket för svaret från statsrådet! Jag är glad att höra att uttrycket stolt men inte nöjd kan användas även i detta sammanhang. Det finns onekligen många ytterligare saker, varav ministern nämnde några. Det finns också regelförenklingar och liknande som har diskuterats. Jag har en följdfråga: Vilken potential ser ministern att cyklingen har långsiktigt? 54 Statsrådet (S): Vi har fört en diskussion om vilka mål vi ska sätta för att kraftigt öka cyklingen. Det är svårt, för här är utmaningarna lite speciella. I storstäderna och i miljöer tror jag att det finns goda förutsättningar att ordentligt öka cyklingen med de insatser som sker, inte minst inom ramen för stadsmiljöavtalen. Å andra sidan är jag infrastrukturminister för hela landet. Jag vill att vi ska öka cyklingen i hela landet, för den har faktiskt minskat i . Därför måste vi hitta andra sätt att öka incitamenten för cyklingen både i utpräglad landsbygd och i städerna. Låt oss hoppas på en fördubbling! 55 (SD): Herr talman och arbetsmarknadsministern! kom Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen med en rapport om kopplingen mellan a-kassan och fackförbunden. A-kassan ska enbart administrera arbetslöshetsförsäkringen, och inget annat. All annan verksamhet innebär att man agerar utan lagstöd. Detta har inte hindrat från att utnyttja a-kassan för medlemsvärvning. Jakten på nya medlemmar är till synes överordnad att man håller sig inom ramarna. Syftet med alla dessa överträdelser som rapporten lyfter fram verkar vara medlemsrekrytering och att gynna dem som är medlemmar i både a‑kassan och fackförbundet, även om detta strider mot bestämmelser om likabehandling. av a-kassan är redan skattefinansierad. Är det inte dags att göra a-kassan allmän? Ska svenska löntagare som bara har a-kassa särbehandlas och missgynnas? 56 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har riktat kritik mot några arbetslöshetsförsäkringskassor. Det är kassorna själva som ska svara till inspektionen hur de tänker åtgärda de synpunkter som de har fått, och det förväntar jag mig också att de gör. Detta är en hantering som inte passerar via regeringen utan som går direkt mellan inspektionen och dem som får kritik från inspektionen. Det är precis så systemet är satt att fungera. När det gäller obligatorisk arbetslöshetsförsäkring finns en sådan i . Alla som har arbetat eller arbetar uppfyller ett arbetsvillkor, och de omfattas av en arbetslöshetsförsäkring. Man kan också individuellt välja att vara med i en arbetslöshetskassa och då få en inkomstrelaterad försäkring. Jag tycker att detta är en god ordning. Det finns en basförsäkring som omfattar alla och som är skattefinansierad. Det finns en möjlighet för individen att välja ett högre försäkringsskydd, upp till förhoppningsvis av inkomsten, genom att vara medlem och betala medlemsavgiften till en arbetslöshetsförsäkring. Jag tycker att det är en god ordning. 57 (SD): Även den del som inte ingår i den allmänna försäkringen är skattefinansierad. LO:s avtalssekreterare har sagt att S har en skuld att reglera med tanke på tidigare vallöften om avdragsrätten och fackföreningsavgiften, som LO stöder Socialdemokraternas valrörelse både ekonomiskt och med andra resurser. Finns det andra lobbyister, föreningar eller organisationer där regeringen anser att det är lämpligt att man går in med ekonomiska medel och i gengäld beställer lagstiftning? Har LO i det här fallet en särställning? 58 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Oj, oj, oj! Det här var känsligt. Jag hör till det socialdemokratiska arbetarepartiet. Vi har alltid haft ett nära samarbete med det arbetande folket, fackföreningsrörelsen och framför allt . Jag är stolt över det samarbetet. Vi tror att det är en bra ordning på arbetsmarknaden om människor väljer att vara med i ett fackförbund. Därför har vi återinfört avdragsrätten så att individen har samma rätt att dra av avgiften, precis som arbetsgivaren har rätt att dra av avgiften när man är med i en arbetsgivarorganisation – vilket också är bra att arbetsgivarna är. Jag är stolt över detta! Insatser för att öka transporten av gods på vatten 59 (S): Regeringen presenterade den nationella planen för infrastruktur för de kommande tolv åren. 700 miljarder kommer att satsas på att rusta upp, bygga nytt och anpassa vår infrastruktur till målet om att utsläppen från transportsektorn ska minska . För att nå de högt uppsatta utsläppsmålen som sex av åtta partier i är överens om måste vi frakta varor och gods på ett annat sätt. Att fortsätta som vi gör håller inte. Vi måste minska andelen transporter på väg och frakta mer med andra trafikslag. Men på järnvägarna är det fullt . De stora järnvägsstråken har nått sitt kapacitetstak, och den stora potentialen finns i sjöfarten. Min fråga till statsrådet är följande. Vad har regeringen gjort i den nationella planen för att mer gods ska köras på vatten i stället för på väg? 60 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är klart att jag också är stolt över att vi kan lägga 700 miljarder i en nationell plan. Det är 100 miljarder mer än vad den förra regeringen gjorde. Vi möter därmed både stora behov i landet av infrastruktur och klimatutmaningen. Sjöfarten har en avgörande roll för att klara att transportera mer gods. Eftersom är ett litet exportberoende industriland måste vi kunna transportera mer gods med sjöfart. Mer än 5,1 miljarder kommer vi att satsa på sjöfart. Det är en flerdubbling av insatserna för svensk sjöfart jämfört med tidigare nationella planer. Här finns alltifrån farledsfördjupning i hamn till ökad kapacitet i hamn. Här finns viktiga insatser för att stärka svensk sjöfart, inte minst i nära samverkan med hamnar och annan infrastruktur. Det är som alla vet; det är fullt på spåren, det är tufft att transportera på vägarna och sjöfarten har varit underutnyttjad . kan vi se till att stärka svensk sjöfart. 61 (S): Ytterligare 5,1 miljarder låter fantastiskt bra. Men jag vet att hade en träff med företrädare för landets alla hamnar. Det var en historisk träff. Det har aldrig någonsin inträffat tidigare. Vad sas vid denna träff, ? Finns ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att verkligen få mer gods över till sjöfarten? 62 Statsrådet (S): Det var första gången vi bjöd in företrädare för landets hamnar. Hamnarna har en otroligt viktig roll om vi nu vill utveckla svensk sjöfart. Den svenska handelsflottan växer tack vare att inflaggningen ökar och den tonnageskatteförändring vi har infört. Hamnarna vill vara viktiga noder i arbetet. Med en ordentlig samordning med både digitalisering och infrastrukturinvesteringar kan vi utveckla svenska hamnar till att bli länken över till att stärka svensk sjöfart. Företrädarna var djupt engagerade i frågan. Regeringens syn på lagen om automatspel 63 (C): Jag har en allmänpolitisk fråga till . Lagen om anordnande av visst automatspel är . Den ställde krav på särskilda tillstånd och avgifter för den som vill öppna ett internetkafé eller vill ställa ut flipperspel och arkadspel. Många ideella föreningar hämmas av reglerna därför att intäkterna skulle understiga kostnaderna för tillstånden. Lagen härstammar i sin tur från utredningar när de ansågs vara olämpliga ungdomsmiljöer. Anser regeringen fortfarande att de är olämpliga ungdomsmiljöer, och vad anser regeringen om lagen i fråga? 64 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag är angelägen om att föreningslivet ska hitta intäkter också till exempel via den typ av spel som här beskriver. Bara för att det står ett flipperspel är det självklart inte så att det är en olämplig miljö för ungdomar att vara i. Så är det naturligtvis inte. Frågan om synen på en eventuell ny lagstiftning sträcker sig tyvärr utanför vad jag har kompetens att svara på. Jag får passa där. 65 (C): Lyckligtvis sträcker sig lagstiftning inte utanför kompetens. gjorde ett enigt tillkännagivande till regeringen om att lagen skulle tas bort, alternativt att automatspel helt skulle avgiftbefrias. har ingenting hänt. Det är beslutet fattades i riksdag. Till och med en ny spellag har kommit på plats, men de frågorna tas inte om hand. Varför, regeringen? 66 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det kommer också att tillsättas en ny utredning efter att fattar beslut om den nya spellagen. Det finns ett antal frågor kvar att utreda. Det är möjligt att denna fråga hör dit, men jag måste erkänna att jag inte är tillräckligt påläst för att svara på frågan. 67 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . En väl fungerande järnväg är viktig för att människor ska kunna ta sig till och från arbete eller studier. Den är också avgörande för att arbetsgivare ska kunna anställa nödvändig kompetens för tillväxt och konkurrenskraft. Men svensk järnväg är svårt eftersatt. När regeringen tillträdde var tonläget högt, och ett högt tonläge förpliktar leverans av åtgärder. problem skulle åtgärdas dag ett lovade socialdemokrater i valrörelsen. Men är problemen stora, och frustrerade resenärer, inte minst i , börjar ge upp. visade SVT en häpnadsväckande rapport, som vi alla tog del av, om hur illa det faktiskt är. I stort sett alla fel, signalfel, nedrivna kontaktledningar med mera, håller samma höga nivå år ut och år in, men växelfelen ökar dramatiskt. När kommer förändringen? Vad ska regeringen förutom att skjuta till mer pengar göra för att konkret få bättre järnväg nu? 68 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag är också bekymrad över de utmaningar som finns inom järnvägen, inte minst för många pendlare som drabbas av signalfel och växelfel. Det är klart att det ligger ett stort ansvar på tidigare regeringar som prioriterade skattesänkningar före investeringar i infrastruktur. Det råder inget tvivel om att vi hade en finansminister som tyckte att alla investeringar i järnvägen var olönsamma. har vi en stor underhållsskuld att ta hand om. Vi ökar kraftigt anslagen. Vi ökar anslagen till järnvägsunderhåll . Faktum är att vi redan första budgetåret lade fram förslag på 1,25 miljarder för att öka anslagen till järnvägsunderhållet. Det förslaget röstade och andra från , , , ned. har vi ökat stödet till underhållsinsatserna med mer än . Vi styr nu upp underhållet, och vi märker sakta men säkert förbättringar. Men det är ett stort arbete att återhämta år av underinvesteringar. Därför är jag ändå förhoppningsfull om de 100 extra miljarder vi nu lägger till. 69 (M): Det är dags att sluta skylla på Alliansen. Ta ansvar själva! Det är ni som är regeringen. Alla interna utredningar hos pekar på att det kommer att bli större problem i järnvägen . Anställda vittnar om att pengar som tillförs inte kommer ut till spåren. Det är ett jätteproblem. Varför har inte regeringen gjort mer för att hantera de organisatoriska problem som finns för svensk järnväg? 70 Statsrådet (S): När det gäller organisationen av underhållet säkerställer vi nu att får en större egen andel av basunderhållet. man lät underhållsföretag hantera det uppstod nämligen styr- och ledningsproblem. Därför har det varit viktigt för den här regeringen att säkerställa att vi får ökad kontroll över vilka underhållsinsatser som görs. kommer en mycket stor del av basunderhållet att föras över till , så att man kan styra det i egen regi. Det kommer att bli effektivare. Utvecklingen av den svenska sjöfarten 71 (S): Jag har en viktig fråga till minister . Det handlar om talmannens egen valkrets och slussarna i . Slussarna är snart uttjänta. Enligt bedömare var de uttjänta . Och slussleden är använd . har regeringen fattat investeringsbeslut om nya slussar. Om man inte hade gjort det hade det inneburit 120 000 fler långtradartransporter i . Då hade vägnätet naturligtvis fått en helt annan belastning, och det hade försämrat trafiksäkerheten på många sätt. Hur ser ministern på utvecklingen för sjötransporterna framöver? 72 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag tror att det gläder väldigt många att Vänersjöfarten får ordentlig skjuts genom de investeringar på 5,1 miljarder som vi kommer att göra i sjöfarten generellt. Vi investerar inte minst i slussarna – med – i hamn och andra delar. Det kommer att innebära ett lyft för sjöfarten. Det kommer att innebära att vi för över än mer godskapacitet på sjöfarten. Det avlastar vägnätet, och det innebär klimatsmarta transporter. Jag har noterat i regionala medier att man är väldigt nöjd med de beslut som regeringen har fattat. Och det här är viktigt. Det ger lite framtidshopp och framtidstro för branscher som har varit hårt prövade. De ser nu att svensk sjöfart har en renässansperiod framför sig. Här finns möjligheter, för klimatets skull men också för en effektivare transportsektors skull, att göra rätt investeringar. 73 (S): Det är som ministern säger; det här har skapat framtidstro. är det också möjligt inom EU att ha en särskild inlandssjöfart, på och i , så att man kan ta in mindre containerfartyg. Hur har ministern tänkt arbeta med samordning med andra transportslag för att få över mer gods till sjöfarten? Och hur ska vi kunna skapa en mer sammanhållen hamnstruktur, så att godset på sjöfart kan öka? 74 Statsrådet (S): Regeringen kommer att presentera en godsstrategi. Det är den första som någonsin har tagits fram i . Där ska vi just beskriva hur sjöfarten ska kunna samordnas med landtransporter på ett bättre sätt så att vi optimerar godstransporterna i . Ett gott exempel kan vi delvis se här i när man forslar material till ombyggnaden av via sjöfart i stället för med lastbilar eller annat på vägarna. Det är så vi behöver tänka. Transportörerna kommer att behöva använda mer sjöfart framöver. Höjda farledsavgifter och omställningen av sjöfarten 75 (C): Som företrädare för är jag mycket nöjd med det klimatmål som riksdag har ställt sig bakom, att 70 procents reduktion av växthusgaser från transport ska uppnås till 2030. Dit är det bara . Det är ett av de transportslag som ska ställas om. Ett exempel på ett transportföretag med sjöfartsnäring som ställer om är HH-Ferries som trafikerar sträckan –. De har satt in eldrift, och för att vara konsekventa erbjuder de dessutom elbilsladdning på sina färjor. möter företaget en mycket kraftig taxehöjning från .