prot · H50999 · 2018-04-17 00:00:00 — Vi är för bättre reglering av utfodring, men vi sa nej till det generella förbudet. Det fanns till exempel tydliga problem med gränsdragningen mellan utfodring och åtling och också andra bekymmer. Vi väntar i kammaren i på att regeringen ska återkomma med ett bättre utformat och mer träffsäkert förslag. Det finns problem med utfodring. Men ministern är också väl medveten om att mycket av dagens problem med utfodring redan är reglerat. Den överdrivna utfodringen med hela lastbilsflak och annat är förbjuden. 32 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! Detta är ett jättebekymmer. När man ser på det är det ändå intressant att det finns en känsla för att vi tillsammans vill ta tag i problemet. Det är det viktiga och att vi kommer ifrån att skylla varandra. Jag hörde att statsrådet lite grann skyllde på Alliansens . har vi sett vad ministern har gjort . Men strunt samma. Det viktiga är att vi kommer vidare. Vi kan nu se att vi kan göra en skillnad för alla dessa bönder och andra som får bekymmer. Jag talade med en bonde nu . Han var ute och körde bil. Då kom det över 100 vildsvin över vägen som han kunde räkna. Det var bara på ett enda ställe. Det finns enormt mycket vildsvin. Bonden sa att det är klart att mjölkpriset är bekymmersamt. Men vildsvinen är ett otroligt stort bekymmer. Maskiner går sönder. Fodret som de ska ge till djuren är förstört med mera. Vi behöver verkligen sätta oss ned och göra någonting åt det. Det är otroligt viktigt. Precis som vi talade om förut måste vi undanröja alla hinder vi kan för att det ska skjutas mer. Här måste vi verkligen få fram förslag som gör det. Min fråga gäller återigen . Kan landsbygdsministern tänka sig att peka med hela handen här så att vi får med oss det på banan så att det verkligen förstår att vi nu vill göra skillnad i svensk politik? 33 Statsrådet (S): Jag raljerar absolut inte och skyller inte heller på andra. Jag konstaterar bara fakta. Under alliansregeringen tillsatte man utredningar – 2008 och 2010 – med uppdrag till att titta på om man skulle kunna förenkla det. Förslagen var också ute på remiss. Tyvärr var det mycket negativt i de remissomgångarna, och man gjorde ingenting av förslagen. Man hänvisade till höga kostnader för kontroll och så vidare. Det är fakta. Fakta är också att vi lade fram en proposition i 2016. Det hade kraftigt kunnat begränsa skadorna framför allt för jordbrukare om man fått det generella förbudet för utfodring . Det är också fakta. Det är inte att raljera eller att skylla på någon. Det finns anledning att framhålla det. När det gäller livsmedelsstrategin har vi också där haft åtgärdsplaner för att rikta pengar mot området. Det är anslaget 6 miljoner för att främja svensk vilt. De här pengarna hanteras av . Det är två projekt som har sökt och fått pengar som handlar om vildsvin. Det handlar om att förbättra ryktet för vildsvinskött och förädling av vildsvinskött. Det finns aktiviteter som pågår för att förbättra möjligheterna att göra avsalu av vildsvinskött. Vi har också, i ett av åtgärdsprogrammen i livsmedelsstrategin, avsatt 25 miljoner till ett pilot- och samarbetsprojekt. Det kan exempelvis handla om att främja vilt- och renkött som mat. Det finns alltså också ekonomiska medel för att kunna förändra det här. Regeringen jobbar med att ta ett helhetsgrepp. Det är många olika delar i det här. Vi ska nu sätta oss i ett rundabordssamtal med alla berörda parter och diskutera förslaget. Men det är en sak som vi inte kommer att tumma på – det sa jag också i mitt svar – och det är livsmedelssäkerhet. Jag kommer inte att peka finger till , . Det gör jag inte. Det är inte ett statsråds roll att peka finger till en myndighet – absolut inte. Livsmedelssäkerheten kommer vi inte att tumma på. Jag vet inte om ledamöterna själva jagar vildsvin. Men om ni gör det känner ni till att det är väldigt svårjagat vilt. Jag har själv jagat vildsvin vid ett flertal tillfällen. Det går väldigt fort, det är små träffytor och det är mycket stor risk för bukskott. Om ni är jägare vet ni vad det innebär med kontaminering, livsmedelssäkerhet och problematik kring det här viltet. Det är inget lätt vilt. Vildsvin jagas också oftast , och det kräver att man får avkylning ganska snabbt. Det är också därför de 150 godkända vilthanteringsanläggningarna, där jägare kan lämna in, finns, och det är för att säkerställa just livsmedelssäkerheten. Det är godkända anläggningar. Och vi ska inte glömma bort att företagare har satsat ganska stora summor i sina anläggningar. Det ställs stora krav på säkerhet och hur köttet ska hanteras i anläggningarna. De har kapacitet att ta emot mer vilt. De har inte nått taket på något sätt. Jag kommer, som jag har nämnt, att titta vidare på förslaget. Men det är många delar i det här. Det är inte bara enkelt. Vi måste också tänka på de här företagarna. 34 (M): Som jag var inne på tycker jag att det är mycket lättare att agera när det nu finns konkreta erfarenheter att ta del av från ett stort land, , som har varit igång med ett system . har såväl den nuvarande som den tidigare landsbygdsministern sagt nej utifrån en oro över att man inte ska kunna upprätthålla en god livsmedelssäkerhet om det införs ett enklare system. Men finns det erfarenheter från där det alltså säljs omkring en halv miljon vildsvin genom ett motsvarande system . Och där har inget trikinsmittat kött nått konsumentled. Jag tycker att de erfarenheterna talar för att också vi i skulle kunna införa ett motsvarande system. Det är inte så att det är enklare att jaga de tyska vildsvinen än de svenska. Det är naturligtvis inte heller ett mer gynnsamt klimat i än i . Det är snarare tvärtom, ett varmare klimat där än vi har här. Mitt budskap är alltså att om det är möjligt i är det också möjligt i . Jag är som sagt positiv till att ministern inte säger oreserverat nej utan åtminstone har dörren på glänt och bjuder in till rundabordssamtal och öppnar för att titta på frågan. Jag är övertygad om att det går att hitta en bra lösning här och att detta är en helt nödvändig fråga för att komma till rätta med de för stora stammarna av vildsvin som vi har . Jag tror inte att det på lite sikt skulle vara negativt för vilthanteringsanläggningarna. Jag tror tvärtom att om fler svenskar får möjlighet att upptäcka det fina vildsvinsköttet, genom att man kan köpa en bit av grannen eller kollegan, kommer också efterfrågan från vilthanteringsanläggningarna att öka när fler krögare inser att detta är ett bra kött att servera. Jag tror alltså att det hade varit gynnsamt också för vilthanteringsanläggningarna. 35 Statsrådet (S): Som jag nämnde har avskjutningen ökat markant . Det är väldigt bra. Vi ska komma ihåg att det handlar om stora mängder kött – högkvalitativt kött, som tyvärr inte når marknaden. Det är klart att vi måste underlätta så att det kan nå marknaden och så att vi kan nå en större avskjutning. Det finns möjligheter till det. Det går inte att sticka under stol med att det finns en stor potential i detta. Det är också viktigt att vi vårdar förtroendet. Konsumenterna måste kunna lita på de livsmedel som kommer ut på marknaden. Jag har noterat att Svenskt Viltkött, som är en branschorganisation, har avvisat förslaget med tanke på livsmedelssäkerhet. De hävdar att man inte kan nå livsmedelsäkerhet. De representerar förvisso dem som har de 150 vilthanteringsanläggningarna. Men när vi går vidare ska vi titta på den delen också. Det är oerhört viktigt att det här köttet, om det kommer ut på marknaden, är fritt från trikiner också fortsättningsvis. Om vi går på den här linjen måste det också hålla en hygienisk kvalitet, precis samma kvalitet som det kött som kommer från vilthanteringsanläggningarna. Jag håller med ledamöterna om att vi behöver öka avskjutningen. Men vi får aldrig riskera konsumenters hälsa på något sätt med det här köttet. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:458 om 36 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till mig angående arbete mot antibiotikaresistens inom EU. Den första frågan gäller vad jag och den gör för att driva på så att blir ett kraftfullt redskap i arbetet mot överanvändning av antibiotika inom den europeiska djurproduktionen. Den andra frågan gäller hur jag bedömer möjligheterna att få till stånd ett förbud inom EU mot användning av antibiotika i förebyggande syfte. Och den tredje frågan gäller vad jag och regeringen gör för att sprida det positiva svenska exemplet om hur ett gott smittskydd och god djuromsorg leder till en mycket låg förskrivning av antibiotika inom djurhållningen. Antibiotikaresistens är en mycket viktig fråga. Det är ett hot mot människors och djurs hälsa och välbefinnande. Att inte längre kunna behandla vanliga infektioner innebär en stor utmaning, både i den medicinska vården och i produktionen av animaliska livsmedel. Situationen i är fortfarande gynnsam, men graden av antibiotikaresistens ökar även här. presenterade en uppdaterad handlingsplan mot antibiotikaresistens . var mycket aktivt och lämnade synpunkter för att få till en så konkret och framåtsyftande handlingsplan som möjligt. Jag bedömer att handlingsplanen kommer att vara ett värdefullt redskap för kommissionen och medlemsstaterna att använda i arbetet mot antibiotikaresistens. Ett av de viktigaste verktygen för att komma åt överanvändningen av antibiotika i djurproduktionen är den kommande förordningen gällande veterinärmedicinska läkemedel. Här har regeringen drivit på för ett starkare regelverk än vad kommissionen föreslog, inte minst när det gäller hur antibiotika får användas i förebyggande syfte. Regeringens linje har fått stort genomslag i rådets position, och vi hoppas att den står sig även i de fortsatta förhandlingarna. Antibiotika ska endast användas förebyggande till individer under vissa förutsättningar. Just nu pågår trilogförhandlingar mellan parlamentet, rådet och kommissionen. Jag hoppas att vi kan nå en överenskommelse redan i vår eller under tidig höst. Inom ramen för har även ett samarbete initierats där ett av syftena är att dela med sig av kunskaper och erfarenheter mellan medlemsstater och sektorer. Regeringen är aktiv i detta samarbete, och jag ser det som en utmärkt plattform för att dela med sig av de grunder och principer som gör att vi har den unika ställning vi har . Kommissionen har även initierat ett projekt där en del medlemsstater besöks för inhämtning av information om hur länderna arbetar för en ansvarsfull antibiotikaanvändning till djur. En sammanställning av goda råd och idéer kommer att göras tillgänglig för alla medlemsstater att använda i sitt arbete. Avslutningsvis vill jag säga att regeringens engagemang inte begränsas till arbetet inom EU. Vi bidrar också till det globala arbetet mot antibiotikaresistens genom att sprida kunskap och erfarenhet inom ett flertal olika samarbeten och forum. Utvecklingen av resistens sker över hela jorden, och eftersom vi fortfarande har en god situation i får vårt arbete störst genomslag om det sker utanför gränser. 37 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är bra att vi har en stor enighet i om att fortsatt ska vara ett föregångsland på det här området och att detta är en synnerligen allvarlig utmaning som världen måste adressera. Där har mycket att bidra med. Vi ligger fantastiskt bra till jämfört med andra länder när det gäller att ha en låg antibiotikaanvändning. Det gäller humanmedicinen, alltså svensk sjukvård, och att vi har kommit längre där än många andra länder, men det gäller särskilt jordbruket där våra svenska lantbrukare tack vare ett fantastiskt arbete med att upprätthålla ett gott smittskydd, en bra kunskapsnivå och inte minst ett stort engagemang har en väldigt låg användning av antibiotika i djurhållningen. Utan verksam antibiotika, vilket jag lyfter fram i interpellationen, kommer vanliga cancerbehandlingar, transplantationer och ganska vanliga operationer också för den delen inte att kunna genomföras . I alla fall blir riskerna mycket större vid den typen av operationer. ser vi hur sjukvården drabbas av problem med antibiotikaresistens. Den europeiska smittskyddsmyndigheten uppskattar att det är 25 000 dödsfall inom EU som beror på antibiotikaresistensen. Det tycker jag tydligt visar allvaret i den här utmaningen, och därför blir jag naturligtvis glad över att höra ministerns svar här om att har fått gehör för viktiga synpunkter i arbetet på EU-nivå. När det gäller hur det ser ut ute i tittade jag bland annat på den europeiska läkemedelsmyndighetens senaste rapport som visade att som alltid ligger lägst i användning av antibiotika inom EU och att tyskarna, som vi debatterade , använder 8 gånger mer antibiotika än vad man gör inom svenskt jordbruk. I är det 12 gånger mer, och i är det ända upp till 34 gånger mer. Det visar på potentialen när det gäller att minska antibiotikaanvändningen ute i . Det är bra om vi kan få till ett tuffare regelverk på europeisk nivå som säger nej till att använda antibiotika i förebyggande syfte. sa ministern här att antibiotika endast ska användas under vissa förutsättningar, och då blir jag naturligtvis fundersam på vilka dessa förutsättningar är. Risken är att förbudet mot att använda antibiotika i förebyggande syfte blir tandlöst om det finns en lång lista av möjliga undantag. Ministern får gärna berätta lite om vad det kan tänkas vara för förutsättningar. Framför allt hoppas jag att ministern fortsätter att driva på för att listan ska vara så kort som möjligt och det alltså ska vara så få möjliga undantag som möjligt. av all antibiotikaanvändning till djur i ges till hela grupper av djur. Till exempel kan en hel grisbesättning behandlas med antibiotika. Motsvarande siffra i är . Här behandlar vi våra djur riktat. Vi tar ett sjukt djur från besättningen i stället för att göra som man gör i resten av och behandla brett och ge alla djur antibiotika oavsett om de är friska eller sjuka. Här behövs också tuffare regler på EU-nivå, och jag vill fråga ministern hur det går när det gäller detta. Kommer det att bli tuffare regler, och kommer det att kanske också bli ett förbud mot att gruppbehandla friska djur med antibiotika? 38 Statsrådet (S): Jag tycker att det är mycket bra att den här frågan kommer upp till diskussion här i kammaren. Det visar på och regeringens långa engagemang. Frågan om antibiotikaresistens var ju aktuell i . Vi var först i världen med att förbjuda antibiotika i tillväxtbefrämjande foder till djur , alltså för . Det var ett förbud som vi drev vidare till hela EU. frågar om det här med vissa förutsättningar, och det handlar bland annat om att om man gör vissa ingrepp på enskilda individer får man ge antibiotika i förebyggande syfte, precis som på människor då man vid vissa operationer måste ge det för att säkerställa en bra status. Jag är inte veterinär och kan inte mer detaljer än så när det gäller detta. har en unik situation när det gäller både användning och resistens hos djur. Vi har mycket lägre användning än de flesta andra EU-länder, som påpekar här. Användningen går nedåt hos vissa länder, men tyvärr går den upp hos andra länder. Det finns alltså både och i det här. Vi har en kunskap om att håller vi djur friska behöver vi inte behandla dem, men vet vi att om det finns sjuka djur kan vi nyttja antibiotika och få effekt eftersom vi inte har den resistens som finns på andra håll i världen. När det gäller det långsiktiga arbetet har den breda samsyn som har funnits mellan myndigheter, näring och enskilda producenter och också den breda politiska enigheten och förståelsen för problematiken gjort att ligger i framkant i världen på det här området. Jag tror också att det är viktigt att vi ser att vi måste jobba internationellt, för bakterierna och resistensen känner inga nationsgränser. De klättrar över gränsen hur enkelt som helst, och därför måste vi vara mer på den internationella arenan och inte bara på EU-arenan när vi jobbar med de här frågorna. Det finns alltså en hel del kvar att göra både på EU-nivå och på den internationella nivån. 39 (M): Tack, ministern, för det kompletterande svaret! Det var väl något lugnande när det gäller detta med vissa förutsättningar för att använda antibiotika i förebyggande syfte. Det låter rimligt att man skulle kunna få använda det till exempel om vissa ingrepp görs, men återigen vill jag verkligen inskärpa behovet av att regeringen och är på sin vakt för att säkerställa att listan inte blir alltför lång och att det inte uppstår kryphål för länder att fortsätta använda antibiotika i förebyggande syfte. Jag fick inte riktigt fullt ut svar på frågan om gruppbehandling. Det är en viktig fråga för regeringen att fortsatt sätta press på övriga medlemsländer att komma till rätta med den överdrivna användningen av antibiotika som är kopplad till just det att man behandlar hela besättningar, hela grupper av djur, i stället för enskilda. Jag har mötts av ganska bekymmersamma rapporter när det gäller frågor kopplade till den nya djurhälsoförordningen inom EU. har ett mycket gott smittskydd och tack vare det en låg antibiotikaanvändning. Vi har kontroll på att vi inte tar in levande djur i som bär på allvarliga smittor som vi inte har i . Jag tänker till exempel på paratuberkulos som drabbar nöt och får och på PRRS som drabbar grisbesättningar. finns det ett tryck från många medlemsländer när det gäller att man ska liberalisera regelverket och inskränka möjligheter att vid gränsen kontrollera om djur bär på smitta eller inte. Skulle det bli verklighet äventyras det svenska smittskyddet och unikt goda situation när det gäller låg antibiotikaanvändning. Vi har blivit fria från sådana här smittor tack vare ett enormt tufft och hårt arbete som har kostat mycket pengar och resurser men också mycket känslor hos djurägare som har tvingats slakta ut hela besättningar för att kunna nå fram till den situation som vi har med att vi står fria från till exempel paratuberkulos. Jag vill verkligen fråga ministern: Hur går det med de förhandlingarna, och vad gör regeringen för att säkerställa att fortsatt ska kunna säkerställa att djur som förs in i landet är fria från allvarliga smittor såsom paratuberkulos? Det är nämligen helt avgörande, herr talman, för att fortsatt ska ha ett gott smittskydd och en låg antibiotikaanvändning. Våra lantbrukare, deras arbete och ansträngningar och det enormt goda resultat som de har nått måste belönas. Vi måste även fortsatt kunna använda detta som en konkurrensfördel för det svenska jordbruket. Vi pekar gemensamt från alla partier på att när det gäller det goda smittskyddet har mervärden som vi förhoppningsvis kan exportera och dra nytta av när vi ska slåss på den fria marknaden med andra konkurrerande länder. Vi får inte äventyra det. Detta är en synnerligen viktig fråga där jag hoppas att regeringen är extremt aktiv och verkligen, om uttrycket tillåts, blåser till strid för att värna det goda svenska smittskyddet. 40 (KD): Tack, ledamot , för att du även lyft denna fråga, som är otroligt viktig. Precis som ministern var inne på arbetade den förra regeringen mycket med detta, och jag vet att även den nuvarande regeringen gör det. Men man får inte glömma några som verkligen ska få beröm, och det är alla bönder. Det är de som ska äras och som är hjältar. De kom överens om att vi inte kan ha det på det här sättet och visade att vi tillsammans kan minska antibiotikaanvändningen. Det har varit bra för hela vårt land – det är så viktigt. Det är underbart när jag tycker mig se att även konsumenter börjar förstå detta. I har vi bland det bästa köttet i hela världen, och är det land som använder minst antibiotika i hela unionen. Detta tycker jag verkligen är värt att belysa . Jag vill ta upp en fråga som jag funderar lite på. Jag fick vetskap om att veterinärerna i exempelvis som de vidtar sina medicinska åtgärder också gör en annan sak, som skiljer dem från svenska veterinärer: är även återförsäljare av antibiotika. Det innebär med andra ord att de kanske skjuter till en extra dos antibiotika för att få lite mer pengar. Sådant här tycker jag är väldigt anmärkningsvärt. Min fråga till ministern är därför om ministern tänker lyfta upp detta med sina tyska kollegor. Jag tycker att det är viktigt att man lyfter detta. Det kan inte vara rätt att man som veterinär i ett EU-land också kan vara återförsäljare av antibiotika. Och hur tänker ministern jobba för att fler länder ska jobba med detta och verkligen ta ett riktigt nappatag för att minska antibiotikaanvändningen? Det är så viktigt för så många människor. 41 Statsrådet (S): Vi har jobbat med en strategi mot antibiotikaresistens som sträcker sig ända , och vi är synnerligen aktiva i EU-sammanhang och internationella sammanhang när det gäller att trycka på i denna fråga. Vi är faktiskt världsledande i när det gäller detta; står inte för något annat i dessa frågor. Jag kan nämna några konkreta saker. Exempelvis har vi gett och i uppdrag att leda en samverkansfunktion som omfattar 20 olika myndigheter – One Health på riktigt, alltså. Det är en viktig del. Ett konkret och viktigt verktyg för att åstadkomma en ansvarsfull användning inom EU är den kommande förordningen om veterinärmedicinska läkemedel, där synnerligen aktivt har drivit på och också nått framgång. En nyckelfråga har varit att man inte får ge antibiotika i förebyggande syfte till grupper av djur. Däremot kan man ge det för att förhindra vidare smittspridning, och det är en helt annan sak. Vi har haft väldigt stora framgångar i dessa frågor. När det gäller frågan om paratuberkulos som tar upp har jag inte den detaljkunskapen att jag kan ge dig ett korrekt svar. Jag ber dig att ställa en skriftlig fråga, eftersom det är en ny fråga du lyfter upp från talarstolen. Jag har inte som statsråd den expertkunskapen, men kom gärna med en skriftlig fråga så ska du få svar i stort sett med vändande post! Precis som vi i i vår strategi lyfter fram vikten av internationellt arbete gör också EU det i sin strategi. Här vill jag exempelvis nämna de bilaterala handelsavtal som EU jobbar med i tredjeländer. Där har tryckt på, och denna fråga har också förts in i alla de handelsavtal man diskuterar på EU-nivå. Även detta är en svensk framgång. Jag lyfte bland annat upp denna fråga i de förhandlingar som pågick om . Det var röst i rådet som såg till att frågan kom att diskuteras till och med där. avbröts ju detta på grund av det som hände i , men frågorna finns med i EU:s diskussioner och återkommer alltid där. är ett föregångsland. Vi är världsledande på detta område. Vi ser också de allt fler frågor som kommer till : Hur gjorde ni? Hur har ni klarat av detta? Jag har talat med mina företrädare. skrattade man lite åt . kommer man och frågar hur vi gör och om vi kan hjälpa till. Vi är ett föregångsland och världsledande på detta område, ingenting annat. Det ska vi fortsätta att vara. 42 (M): Jag kan nog lova ministern att det kommer en skriftlig fråga eller rent av en ny interpellation. Frågan om EU:s nya djurhälsoförordning och hur handeln med levande djur ska få gå till framöver är verkligen central och kopplad till det vi nu diskuterar: smittskydd och en låg antibiotikaanvändning. Den situation som vi har i har vi mycket tack vare att vi har gjort ett fantastiskt arbete på hemmaplan och också kunnat säkerställa att de levande djur vi tar in i för slakt eller avel eller vad det kan tänkas vara är fria från de smittor som djurhållare har lyckats bekämpa och gjort fritt från. Detta rör alltså inte bara paratuberkulos utan är en mer allmän fråga om vilka djursjukdomar som och andra medlemsländer ska ha rätt att skydda sig mot vid handel med levande djur. Jag, herr talman, är en mycket varm frihandelsvän, men jag tycker att det är varor och tjänster vi ska handla med och som fritt ska få flöda över våra gränser – inte smittor. Detta är alltså ett skarpt medskick i det här läget, och jag lovar ministern att återkomma med en fråga eller rent av en interpellation.