prot · H60913 · 2018-11-07 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2018/19:3 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:236 till COM(2018) 641 till justitieutskottet COM(2018) 719 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . betänkande 2018/19:KU6 Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 6 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 betänkande 2018/19:FiU8 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 (prop. 2017/18:301) 1 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkande FiU8. kommer vi att minnas. Vi kommer att minnas sommaren för dess varma soliga dagar men också för vädrets konsekvenser med svårsläckta bränder och en omfattande torka för landets bönder. På många håll i landet slogs gamla värmerekord, och sommarens torka skapade en kris för de svenska lantbruken. Vi fick uppleva den värsta torkan i . Men i värmens och torkans spår fick vi också uppleva en enorm solidaritet där svenska folket verkligen ställde upp för varandra. Det var bönder som hjälptes åt, kommuner som gjorde sitt för att hitta mark och för att öka konsumtionen av böndernas produkter, och medborgare som valde svenskproducerad mat i affären. Den socialdemokratiskt ledda regeringen, myndigheterna och näringen arbetade hårt. presenterade regeringen ett nationellt åtgärdspaket om . Denna förstärkning bidrar till att fler lantbrukare kan hantera en högre kostnad för foder och därmed också begränsa utslaktning av djur . hade stöd på plats fort och var först ut av alla EU-länder att stötta sina bönder. Det vi avhandlar i ändringsbudgeten är ett stöd på kort sikt om som lantbrukare kan ta del av redan nu . Regeringen har nyttjat systemet så långt som möjligt. Just 400 miljoner är det som är möjligt att betala ut utifrån . På kort sikt ser vi att det finns ett behov för lantbrukare med mjölk-, nötkötts- och lammköttsproduktion att nu under slutet av året köpa in foder. Det akuta stödet som vi diskuterar syftar därför framför allt till att stödja dessa producenter. Många lantbrukare har också varit tvungna att ställa sina djur i kö för slakt på grund av denna exceptionella sommar. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna föreslås också att det tillförs för att tillfälligt sänka avgifterna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i . Genom dessa medel kan avgiften för den offentliga kontrollen sänkas till EU:s miniminivå för alla slakterier i landet. Nedsättningen av avgifterna bidrar också till att öka den svenska slakterinäringens och animaliesektorns lönsamhet och konkurrens gentemot omvärlden. Tack och lov blev höstens skördar goda. Köerna till slakterierna har därmed minskat. Parallellt med förslaget om ekonomiskt stöd har regeringen också tillsammans med våra myndigheter och , , vänt på varje sten för att hitta sätt att lindra torkans skadeverkningar. Detta intensiva arbete ledde till att över 20 olika åtgärder snabbt vidtogs. Det handlade om beslut om regelförenklingar, vägledningar, information till drabbade med mera. Just dialogen och det täta samarbetet med branschen har varit mycket värdefullt och viktigt för att lindra krisens konsekvenser men också för att lära av det som har varit och stärka jordbruket på lång sikt. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Vi socialdemokrater vill se ett starkare samhälle och tryggare . I vårt ställer vi upp för varandra när krisen kommer. Det var också därför regeringen agerade snabbt och tog fram detta krispaket som är anledningen till att vi står här med förslaget till ändringsbudget för att ge stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av den extrema torkan 2018. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har också redan aviserat att den kommer att avsätta 760 miljoner till för att täcka för konsekvenserna av torkan. Här har fått i uppdrag att tillsammans med branschen ta fram förslag på hur dessa kommande medel ska fördelas så rättvist som möjligt. Det ska bli intressant att höra hur ni övriga partier resonerar i denna fråga. Avsätter ni medel för fortsatt stöd och hur mycket? Jag tror att inte bara jag utan framför allt de svenska bönderna förväntar sig svar på denna fråga. Det finns ett ordspråk som lyder: Inget ont som inte för något gott med sig. I fallet med torkan är det goda att den har synliggjort bönderna, det gröna näringslivet och deras stora betydelse för samhället. Utifrån de klimatförändringar som sker måste vi räkna med att vi kan komma att drabbas av liknande kriser framöver. Därför är det viktigt att vi fortsätter arbetet med att stärka vårt svenska jordbruk på lång sikt. Vi vill att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Det ger jobb på landsbygden som det stärker hållbar utveckling och producerar mat av bra kvalitet med höga miljö- och djurskyddskrav. 2 (M): Sommarens omfattande torka har slagit hårt mot svenska lantbrukare. ska vi debattera vad politiken kan och bör göra för att hjälpa. Men innan jag går in på det vill jag lyfta fram det civila samhällets enorma insatser under och efter krisen. Lantbrukare har hjälpt varandra. Andra företagare har ställt upp, och privatpersoner har upplåtit mark och mycket mer. Alla dessa insatser har varit ovärderliga och snabba på ett sätt som politiken sällan förmår. Med det sagt krävs det också politiska åtgärder. Det är angeläget att pengar kommer ut till de drabbade. Därför är det bra att regeringen har lagt fram förslaget om extra ändringsbudget även om vi moderater gärna hade sett en annan utformning. Krisen visar tydligt på ett större och mer långsiktigt problem som länge har påtalat, nämligen att jordbrukssektorn i har alltför låga marginaler. lantbrukare har svårt att bygga upp tillräckliga ekonomiska skyddsvallar och är extra utsatta vid extrema händelser. Det enda vi vet säkert är att nya kriser kommer att komma. Det kan handla om väder, angrepp från skadedjur och mycket annat. För att klara sådana kriser utan krisstöd krävs större motståndskraft, som byggs upp genom rimligare regelverk och lägre kostnadsnivå. Med bättre villkor står svenskt lantbruk stadigare på egna ben. Det kan utvecklas och fortsätta att vara världsledande i kvalitet och hållbarhet. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 I stället för det krispaket som ligger på bordet skulle ha velat se ett mer omfattande krispaket som dels hanterade de akuta problemen till följd av sommarens torka, dels tog tag i det svenska jordbrukets långsiktiga konkurrenskraftsproblem. När det till att börja med gäller det akuta stödet är det självklart centralt att det utformas på ett sådant sätt att inga drabbade exkluderas. Det är exempelvis anmärkningsvärt att de svenska grisbönderna inte får ta del av stödet. Det är också allvarligt att regeringen har planerat att höja skatten för de drabbade näringarna genom att höja dieselskatten för just dem. Det äter upp en stor del av krisstödet. Vi moderater menar att man borde ha stoppat denna höjning och i stället genomfört en kraftfull sänkning, även retroaktivt . Det skulle dessutom ha kommit fler till del. Jag går över till det mer långsiktiga perspektivet. Om vi ska kunna stärka jordbruket och den svenska livsmedelsproduktionen, som vi är överens om att vi vill göra, kommer det att krävas ett större och mer långsiktigt arbete med regelförenklingar och generellt sänkta kostnadsnivåer. Skatten på jordbruksdiesel måste stabiliseras på en lägre nivå än . Detta står inte i kontrast till att satsa på gröna omställningar inom de gröna näringarna. Tvärtom – bara ett livskraftigt lantbruk har muskler att göra viktiga investeringar och ställa om. Utöver sänkta skatter behöver lantbruket lägre kostnader i form av en minskad regelbörda. En svensk regering måste vara pådrivande i arbetet med regelförenklingar och harmoniseringar inom EU. Vi moderater vill dessutom att man regelbundet ska ompröva svenska särkrav. Och kanske allra viktigast: Vi behöver bättre ledning och styrning i offentlig verksamhet så att myndigheter stöttar och främjar, inte försvårar och fördyrar. En oerhört viktig del i att stärka svensk livsmedelsproduktion är att öka efterfrågan på svenska produkter både här och internationellt. Ett sådant sätt är tydligare märkning av kött så att konsumenter kan göra aktiva val även på restaurang. Ett annat är att stärka kunskaperna när det gäller kravställning hos den upphandlande sektorn. Vi moderater vill även se förbättrade förutsättningar för ökad livsmedelsexport och mer tillämpad forskning inom livsmedelssektorn. Sammanfattningsvis: Det krävs effektiv och träffsäker hjälp här och . Men sommarens händelser visar med all tydlighet på skyldigheten för oss politiker att agera för bättre villkor med lägre skatter, mindre krångel och stärkt konkurrenskraft. Slutligen är det svårt att i detta sammanhang inte lyfta fram att sommarens kris allvarligt förvärrades för många jordbrukare till följd av att samhället har brustit. Staten har fullkomligt misslyckats med sitt åtagande att betala ut jordbruksstöd till dem som är berättigade till det. I denna stund är man fortfarande skyldig drabbade lantbrukare totalt . Åtminstone fram till fanns det jordbrukare som väntade på stöd . Det, herr talman, är inget annat än en skandal. Den extra ändringsbudgeten, som vi debatterar , är ett sätt för regeringen att korrigera sin budget . Vi står inte bakom denna budget och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av den. För att förverkliga moderat politik behövs en helt annan inriktning, och vi avstår därför från ställningstagande gällande den extra ändringsbudgeten. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 3 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Det är alltid härligt att höra att vi är engagerade i det svenska lantbruket. Jag måste dock få ställa en fråga. Ni ville se snabbare utbetalningar, mer stöd och så vidare. Men när man ser på era siffror märker man att ni har dragit ned med totalt 290 miljoner på området, bland annat med 10 miljoner till . Hur ska man då kunna skynda på, bli bättre och allt annat? Vi fick höra av direktör vid miljö- och jordbruksutskottet sammanträde att de har lyckats bra nu och verkligen skyndat på utbetalningarna. Det har också blivit regelförenklingar. I mitt anförande ställde jag en fråga om det kommande . Jag är intresserad av att höra hur ni ställer er till de 790 miljoner som den socialdemokratiskt ledda regeringen har aviserat. 4 (M) replik: När det gäller våra framtida budgetsatsningar måste jag hänvisa till den budgetmotion som kommer att lägga fram . Det är samma sak när det gäller satsningar på . Det är klart att det är glädjande att man nu har återbetalat ytterligare en liten del utöver det som man har utbetalat. Men det kvarstår fortfarande , och det låter nästan som att är lite nöjd med detta. Jag har svårt att förstå hur man som företrädare för Socialdemokraterna kan vara nöjd med att staten fullkomligt har misslyckats med utbetalningarna till dem som dessutom har drabbats så hårt av sommarens torka. Det har slagit extremt hårt mot dem som har haft stora summor kvar att kräva av staten. Vad avser Socialdemokraterna att göra framöver, till att börja med, för att man ska kunna säkerställa att detta inte händer igen? Jag vill ställa ytterligare en fråga. var inne på de långsiktiga perspektiven. Vilka åtgärder vill och vidta framöver för att se till att man sänker kostnaderna mer långsiktigt och minskar regelkrånglet så att man kan stärka konkurrenskraften för det svenska lantbruket? 5 (S) replik: Tack, , för några svar! Dock fick jag inte svar på en fråga om något som jag tror att inte bara jag utan även många av våra bönder är intresserade av att verkligen få veta: Kommer de att få del av det stöd på 760 miljoner som regeringen har aviserat? Här hänvisar i stället till budgeten. Om jag tolkar henne rätt kan inte lämna ett klart besked om det . Bönderna vet alltså inte om de kommer att få några övriga medel som krisstöd på grund av torkan Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Tänker inte avsätta några pengar till dem som har drabbats av torkan? 6 (M) replik: Jag kan lugna ; vi kommer att avsätta pengar till dem som har drabbats av torkan. Det som bekymrar mig är, som jag nämnde i mitt anförande, att från kommer en stor del av det krisstöd som regeringen har presenterat att ätas upp av en skattehöjning som med knivskarp precision riktar sig mot just den drabbade gruppen. Lantbruksdieselskatten ska nämligen höjas . Det har regeringen tidigare aviserat. Tycker Socialdemokraterna fortfarande att detta är en god idé? Jag skulle också gärna vilja höra hur ställer sig till den metod som förordade när det gäller fördelningen av krisstödet . har sagt att det som ger bäst träffsäkerhet är att utgå från de parametrar som man använder när man återbetalar dieselskatt. Det är märkligt, för när vi presenterade ett ganska omfattande förslag på krisstöd till lantbrukare var minst sagt tveksam. Hon sa att det här är ett mindre träffsäkert stöd, och ändå är det detta som den myndighet hon är ansvarig för går fram med. De förordar att man använder just den metod som man har använt för återbetalningen av dieselskatt. Hur ställer sig Socialdemokraterna till det? 7 (SD): Vi sverigedemokrater välkomnar regeringens initiativ till extra ändringsbudget som ska möjliggöra akut stöd till lantbrukare som drabbades av den svåra torkan . Vi tycker att det är viktigt, men vi tycker också att anslaget är för litet. Så här vid en extra ändringsbudget kan vi inte lämna en motion och föreslå ett högre anslag, men om det hade gått skulle vi ha gjort det. Vi skulle också ha utformat förslaget annorlunda. Först och främst saknar stödet den viktigaste analysen, nämligen att lantbrukarna systematiskt har missgynnats i flera mandatperioder. Svenskt lantbruks konkurrenssituation har blivit sämre än andra länders och saknar därför marginaler . Det gör att lantbruket får svårt att klara av ovanliga händelser. På så vis är krissituationen delvis konstruerad av felaktig politik. verkar dock insikter ha infunnit sig om lantbrukets situation och om att är på fel väg och måste ta en annan väg i stället. Jag tänker främst på livsmedelsstrategins målsättningar. Det är jättebra med de nya insikterna, men de måste följas upp med beslutsamma politiska åtgärder. För den långsiktiga lönsamheten måste konkurrensförutsättningarna för svenska lantbrukare bli mer lika de som konkurrerande lantbrukare har i andra länder. Övriga åtgärder riskerar annars att bli utan effekt. Vi föreslår att dieselskatten för jord- och skogsbruket minskas drastiskt så att den kommer ned till samma nivå som i , alltså per liter. Lantbrukarna ska även få kompensation för beteskravet för mjölkkor. Viktigt är också att den allmänna löneavgiften tas bort för de tre första anställda. Detta tillsammans med bland annat utökad ursprungsmärkning och lojalare upphandlingar i den offentliga sektorns kan skapa goda förutsättningar för dagens lantbrukare och även nya i en växande lantbrukssektor. Jag vädjar därför till alla partier som skriver på sina budgetförslag i detta nu att skapa förutsättningar för att förbättra lantbrukets långsiktiga lönsamhet. Det är en alldeles nödvändig reform. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Som sagt är torkstödet för litet. har försökt att beräkna kostnaderna av torkan. Det handlar visserligen om prognoser och ganska osäkra siffror, men bara för animaliesektorn, som har drabbats hårdast, räknar verket med en intäktsförlust om 5 miljarder. Regn och en varm höst med mera har lindrat, och annars skulle kostnaderna varit ännu högre. Men merarbete, större drivmedelsåtgång, högre foderkostnader, brist längre fram och lägre näringsvärde, vilket leder till lägre produktion och mindre intäkter , medför att kostnaderna kommer att öka. När färskare siffror kommer befarar också att betydande förluster uppstår även på växtodlingssidan. Detsamma gäller trädgårdsnäringen, särskilt kravodlade grönsaker. Jag är rädd för att regeringens förslag kommer att leda till att många lantbrukare går i konkurs. Det är i sig ett mycket stort problem, men det kan även skapa följdproblem för maskinstationer, återförsäljare och andra leverantörer till jordbruket, vilket blir ett problem för landsbygden. Man kan till och med se upphörd hävd i vissa bygder. Många har arbetat längre dagar . De kommer inte att ha råd att leja avbytare, och de oroar sig för om de kommer att göra konkurs. Den sociala situationen är alltså väldigt svår. Situationen är alltså varken ekonomiskt, miljömässigt eller socialt hållbar. Och det är alltså inte över än – det kommer att bli sämre innan det blir bättre. Slutligen finns det risker med regeringens utformning av stöd. Stödet ska nästan enbart delas ut inom kategorin stöd av mindre betydelse. Den stödformen har ett maxtak om på en treårsperiod. Det finns ett förslag, och det kanske ändras, men om det inte ändras betyder det att lantbrukare inte kommer att få tillgång till en rad andra stöd som man normalt har tillgång till, och orsaken är att man slår i maxtaket. från Socialdemokraterna säger att man har gjort så mycket som är möjligt enligt EU-reglerna. Men jag noterar att man kan använda befintliga gruppundantag i förordning 702/2014 artikel 25 om allvarlig klimathändelse som kan likställas med naturkatastrof. Jag noterar i övrigt att om man inte vill det finns det också en möjlighet i fördraget om EU:s funktionssätt, artikel 108.2, att begära stöd utanför regelsystemet hos rådet. Regeringen har valt att inte göra så. Vi skulle delvis välja andra lösningar, bland annat, som sagt, en retroaktiv återbetalning av dieselskatten. Det innebär extra. Men när det gäller 2019 och framåt tycker vi att dieselskatten ska sänkas. Det är bättre än återbetalning av den, för det ger effekt direkt . Lantbrukarna behöver inte vänta till för återbetalning. Man sparar administrationen också. Enligt EU-reglerna kan dessutom återbetalning av dieselskatten inte göras till lantbrukare som har ekonomiska svårigheter. Det är en begränsning. Sammanfattningsvis står vi nu inför en svår situation för svenskt lantbruk. Vi måste förstå att lantbrukets lönsamhet måste öka. Det kräver resoluta, stora åtgärder, och det måste vara rätt åtgärder. Låt oss främst ta bort det som hämmar lantbruket och betala för nyttor i stället för att bara konstruera stöd. Ge lantbruket goda, långsiktiga spelregler. Och utnyttja EU-reglerna. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 8 (C): Jag ska ta ett lite bredare grepp och ställa frågan: Behövs verkligen ett svenskt jordbruk framöver? hör man i debatten att svenskt jordbruk både är olönsamt, omodernt och till och med miljöstörande. syn är att jordbruket är en basnäring. Det ger mat, det ger bränsle, det ger biologisk mångfald, det ger jobb, det ger öppna landskap, det ger en levande landsbygd och det ger försörjningstrygghet. Man kan väl med fog säga att jordbruket ligger i . Det är därför vi historiskt har drivit jordbrukets frågor hårdast, och det kommer vi att fortsätta att göra framåt. Mot det här förslaget har vi inte lämnat någon motion, och det innebär att vi släpper igenom förslaget som regeringen nu lägger fram. Huvudskälet till det är att vi vill snabba på utbetalningarna till jordbruket. När man talar om utbetalningar tycker jag att man måste börja i den änden att, som flera har varit inne på, det är skamligt att staten faktiskt inte har klarat av sitt åtagande vad gäller utbetalningar till jordbruket , 2016 och 2017. Det är enorma summor. Bara på lilla som jag kommer från handlar det om 30 miljoner som inte har betalats ut. 30 miljoner är väldigt mycket när det gäller småföretag. Det är givetvis inte rimligt att staten ska ha en egen ordning vad gäller att betala ut när jordbrukarna i sin tur ska följa tidsgränserna till punkt och pricka. Det är klart att det inte heller underlättade att landsbygdsministern gick ut och lovade att det här skulle vara klart . Det är ett löfte som inte kommer att hållas, och det misslyckandet får den sittande regeringen ta ett stort ansvar för. mål är att vi ska få en ökad livsmedelsproduktion och en ökad självförsörjningsgrad i . Torkan är ett stort hot i och med att den medför att utvecklingen går i motsatt riktning. Vi som har varit i branschen länge vet att det har varit en brutal strukturomvandling av jordbruket i . Jag kan ta min hemsocken som exempel. När jag startade som jordbrukare var det tolv mjölkbönder där, och är det en. Precis så ser det ut i hela , och torkan riskerar förtida avveckling och förstärker den här strukturomvandlingen. Det är inte vad vi behöver. analys är att pengarna inte räcker. Vi ser den stödersättning som regeringen föreslår, och vi ser att LRF:s beräkning landar på ungefär 10 miljarder i total förlust. Vi vet att bara på är det . Det är klart att 1,2 miljarder inte förslår tillräckligt långt. Därför har lagt fram förslag i ett särskilt yttrande på 5,3 miljarder , och vi är alltså beredda att skjuta till pengar även 2019 och 2020. Vår inriktning är att vi dubblerar stödet per djurenhet. Vi har stöd till växtodling. Vi sänker slakteriavgifterna ännu mer. Vi höjer återbetalningen för diesel, och vi höjer transportstödet. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Vad gäller utbetalningar pågår just nu en diskussion om utformningen av dem. Vi är beredda att bidra med konstruktiva lösningar, så att det blir så rättvist och rimligt som möjligt och så att man tar hänsyn till sådant som behöver tas hänsyn till. Den diskussionen är vi alltså villiga att fortsätta med regeringen. Vad är det centrala på lång sikt? Som flera har varit inne på är det att få till ökad lönsamhet i branschen, av minst två skäl. Det första skälet är att det vi har sett är en föraning om vad klimatförändringarna kommer att leda till. Jag är rädd för att vi kommer att ha precis sådana här katastrofer och inte som det har varit. Då måste man ta höjd för det. Där har lagt fram förslag. Det andra skälet är att vi också behöver se jordbruket som en del av en viktig försörjningstrygghet i landet. Jag är övertygad om att är en parentes i jordbrukets historia. Vi har trott att vi bara kan importera livsmedel från en världsmarknad och i praktiken ligga på en självförsörjningsgrad på . Kombinationen av ökad befolkning, ökad oro och klimatförändringar gör att det framöver inte finns någon garanti för att det kommer att finnas livsmedel att köpa på världsmarknaden. Därför behöver vi ha inhemsk produktion. Hur ska vi åstadkomma ökad lönsamhet på en avreglerad marknad? Det är den stora frågan. fokus är helt och hållet på ökad konkurrenskraft. Det är svaret på hur vi klara en ökad produktion. För att vi ska klara konkurrenskraften finns det tre huvudbitar. Det är minskat regelkrångel, det är rimligare beskattningsregler och det är ett mer aktivt stöd till omställningen till klimatsmart jordbruk. Man måste nämligen vara tydlig med att även jordbruket måste ställa om till att bli mer klimatsmart. Just nu finns det, trots det tuffa läget, en framtidstro bland jordbrukarna – tack vare att de känner ett starkt stöd från konsumenterna och faktiskt ett ökat stöd från politiken. Det är väldigt bra. Därför finns det ett momentum just nu för att göra någonting.