prot · H50958 · 2018-01-19 00:00:00 — Vi har behov av fler poliser; det tror jag att alla partier i riksdag är helt överens om. Frågan är snarare hur vi ska få fler poliser. Jag ser egentligen två delar i detta. Den ena delen är att få poliser som är färdigutbildade och som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Den andra delen är att se till att de utbildningsplatser vi har på de tre utbildningsorterna fylls med behöriga studenter. Dessa två delar kommer tillsammans att göra att vi får fler poliser . Min kritik mot regeringen är att vi har färre poliser än vad vi hade 2014, när regeringen tog över. Vi hade över 20 000 poliser 2014, när siffrorna summerades, men när summerades hade vi strax under 20 000 poliser. Man kan tycka att detta inte är så farligt, men problemet är att utmaningarna är betydligt större än . Poliserna har en helt annan situation att hantera, och de är färre. Om man därtill lägger att befolkningen har ökat och tittar på hur många invånare det går på varje polis ser man att utvecklingen är ännu mer dramatisk och går åt fel håll. hade man 486 medborgare per polis. – med socialdemokratisk och miljöpartistisk regering – kan man summera 512 invånare per polis. Det går åt fel håll. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har lyckats bättre. Man har ambitionen, och man har sagt att man är beredd att tillföra pengar för att möta utmaningarna. Ändå går utvecklingen åt precis fel håll. Jag ställde en fråga till ministern när det gäller polisutbildningen i och vad ministern avser att göra för att fylla platserna där. Jag tolkar svaret , och ministern får gärna säga till om jag tolkar honom fel. Jag blir något provocerad, för jag tolkar ministerns svar på det sättet att det bor för få människor i och att det därför inte går att få tillräckligt många sökande. Det skulle alltså vara att man inte vill utbilda sig i som ligger bakom. Jag tror snarare att låga löner och ett stort missnöje med den nuvarande polisledningen är de förklaringar som går att finna både till att vi har historiskt stora avhopp från poliskåren och till att vi har en situation där vi inte fyller utbildningsplatserna. Jag tror att detta är problemet, inte att en av de tre utbildningsorterna finns i . Jag tolkar ministern som så att det är bättre att utbilda poliser i än i . Detta tycker jag är olyckligt, inte minst eftersom och , där de två andra polisutbildningarna finns, har haft fullt antal sökande vid två av de åtta senaste kursstarterna. Det är alltså problem med att fylla polisutbildningen även på andra håll, och det är detta som är ministerns ansvar. Lösningen är inte att flytta utbildningsplatser från till andra delar av landet, utan lösningen är att ta tag i grundproblemet. 12 Justitie- och inrikesminister (S): är missnöjd med att det går för få polisstudenter i . Det kan jag hålla med om; jag skulle gärna se ännu fler polisstudenter i och också i och . Men sanningen, , sett till siffrorna, är att det just nu går fler polisstudenter i än vad det har gjort . Du får söka dig tillbaka ända till 2008 för att hitta lika många polisstudenter i som vi har just . gick det 285 polisstudenter i , och just nu går det 231. Ni hade den absoluta bottennivån för polisutbildningen i . Den uppnåddes under tid som justitieminister. Då gick det nämligen bara 59 polisstudenter i . Jag vet inte om tog upp detta med den dåvarande regeringen eller om han ens satt i . Om vi ser på detta har alltså vi en ökning i från 2010 till 231 . Vad beror detta på? Jo, det beror på att vi nu utbildar dubbelt så många poliser totalt sett i riket som vad gjorde . Vi har skalat upp totalt sett. Ni utbildade ungefär 600–700 poliser totalt under era sista år, och är det alltså över 1 300 sammantaget. En del av dessa går som sagt i . Hur får vi fler poliser? Jag tror att vi är inne på precis samma spår: Vi behöver utbilda fler, vi behöver återrekrytera en del av dem som har lämnat kåren och vi behöver behålla fler. Det är dessa tre åtgärder man måste vidta. Dessutom måste man försöka bygga bort de flaskhalsar som finns i rekryteringsprocessen. Ett problem under er regeringstid var att ni lade ned värnplikten – ni avskaffade den. Det innebar att ni skalade ned Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Det är den som gör de psykologiska tester som sedan ligger till grund för antagningen till polisutbildningen. Detta har inneburit att vi utöver att skala upp polisutbildningen också har fått skala upp Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Ett bekymmer har varit att det helt enkelt är för få psykologer anställda på . Detta har vi nu byggt bort. Från och med den antagning som sker kommer man att kunna testa alla behöriga studenter som ansöker. Vi har ett ganska högt söktryck på polisutbildningen: Nästan 10 000 söker varje gång vi startar nya utbildningstillfällen. Vi bygger nu bort detta: har ökat antalet anställda i denna verksamhet från 130 till 200 på bara . Det tar lite tid att vända den utveckling som fanns när vi tillträdde, där man hade en alldeles för låg utbildningstakt. är vi på väg att göra det, men jag tror att vi skulle behöva komma upp ytterligare. Vi har 1 300 , men jag tror att vi skulle behöva komma upp i att ta in ungefär 2 000 studenter sammantaget . Det är därför vi startar i och i . Det handlar inte om något slags konkurrenssituation gentemot , utan det handlar om att kunna starta på ställen som vi tror kommer att locka ännu fler sökande än vi redan har. Jag tror att vi är helt överens om att vi måste bygga ut polisens kostym . Då är det en stor del att öka utbildningstakten. 13 (M): Detta har man hört i varenda debatt i kammaren sedan regeringen tog över: Allt är den förra regeringens fel. Det slutar aldrig. har gått, och allt som är problematiskt är den förra regeringens fel – allt! Om jag ska vara uppriktig tror jag, herr talman, att väljarna runt om i förtjänar en regering som faktiskt tar ansvar för den tid som den sitter och inte försöker hitta syndabockar i historien, vilket jag tror är mycket olyckligt. Men det är snart val, och då får väljarna en chans att korrigera detta. Som jag sa, och som jag noterar att ministern också har konstaterat, behövs det fler poliser. Då är frågan vad man ska göra för att få fler poliser. Då har jag identifierat två delar. Den ena är att få poliser som finns i yrket att stanna kvar. Den andra är att utbilda fler. Hur gör vi då detta? Låt mig återkomma till det. När ministern säger att det tar tid att vända den negativa utvecklingen från den förra regeringen vill jag bara påminna den som lyssnar om att man inte är på väg åt rätt håll. Problemet är att det finns färre poliser än när denna regering tillträdde. Det har alltså slutat så pass många poliser på grund av missnöje med ledning och missnöje med löner att det är färre poliser än när ni tog över regeringsmakten. Trots att det utbildas fler poliser är det färre poliser som finns där ute. Om man dessutom lägger till befolkningsutvecklingen blir detta än mer dramatiskt, och antalet poliser har minskat väldigt mycket. Från att det har varit 486 invånare per polis är det 512 invånare per polis. Det sägs att alla siffror pekar åt rätt håll, och minister efter minister står i denna talarstol och talar om att man har vänt utvecklingen. Ja, ni har vänt utvecklingen. Men problemet är att ni är på väg nedåt. Det är detta som är problemet, herr talman. Om jag ska ge ministern ett par tips från talarstolen tror jag att högre polislöner är en del av lösningen. Sedan ni tog över regeringsmakten har nämligen 3 000 av 20 000 poliser lämnat yrket. Polislönerna är en mycket stor del av detta. En annan del är ett kraftigt missnöje med den polisledning som finns. Detta är sådant som regeringen har möjlighet att faktiskt påverka. Detta är mina tips till ministern om han faktiskt på allvar vill åtgärda det som är problemet, alltså att det blir färre poliser totalt sett och att det blir fler invånare per polis. Då kan man vända utvecklingen åt rätt håll, det vill säga inte vara på väg ned i källaren. 14 Justitie- och inrikesminister (S): Om jag inte har förstått det fel handlar denna interpellation om polisutbildningen i , och är missnöjd med att det går för få på polisutbildningen i . Jag pekar på att det nu går fler polisstudenter än just i . Jag vill ha fler där. Men att påstå att det går åt fel håll när det gäller polisutbildningen i är faktiskt fullständigt fel. tog ni, som sagt, in 59 polisstudenter i . Stod då i talarstolen och klagade på om detta? Det gjorde han sannolikt inte. Sedan vi tillträdde har vi skalat upp utbildningen totalt sett, vilket naturligtvis också har inneburit ökningar för räkning. togs det in 142, 2016 togs det in 185 och 2017 togs det in 231. Det är detta som denna interpellationsdebatt handlar om. När jag hör resonera här tror jag faktiskt inte att han riktigt har haft koll på dessa siffror. Han har bara sett att vi behöver ha lite fler i , men han har inte koll på att det faktiskt har varit en kraftig ökning av polisstudenter just i . Det är fler än . Jag håller helt och hållet med om att vi måste förbättra arbetsvillkoren, satsa mycket på polisen och se till att återrekrytera fler till polisen. Det är just därför som vi nu går in med de största satsningarna på polisen som någon regering har gjort , alldeles oavsett partifärg. Det handlar om , året därpå och 2020. Det finns ingen regering som har gått in med lika mycket pengar som vi gör . Det kan vi göra på grund av att vi har statsfinanserna i ordning och att vi har gott om stora överskott. Därmed prioriterar vi verksamheten. Vi prioriterar andra offentliga verksamheter också, men polisen är en stor del av detta. När det gäller polislönerna vet mycket väl hur vår arbetsmarknadsmodell ser ut. Lönefrågorna ligger på parterna. Vi sitter inte här i och bestämmer hur mycket olika grupper ska ha i lönekuvertet. Det gör vi inte för någon. Och det gör vi inte heller för poliserna, utan detta ligger på parterna. I går såg vi hur parterna när det gäller polisen tog det ansvar som de har, nämligen att komma överens om ett löneavtal som ska gälla de kommande två åren. Det är ett löneavtal som innebär att poliserna får mer i lönehöjning än vad övriga grupper får. Deras löneutveckling kommer att ligga över det så kallade märket. Det är ett löneavtal som dessutom innebär att man satsar speciellt på poliser i yttre tjänst och på poliser i de utsatta områdena. Det är dessutom ett löneavtal som ger mest i början av perioden, det vill säga att det är framtungt. Det blir ett större lönelyft i början av perioden. Detta är precis det som parterna har kommit överens om. Det sker under vår period, inte under er period. Men vi lägger oss inte i lönebildningen. Det är faktiskt parternas ansvar. När man har klarat ut lönefrågan tror jag att detta tillsammans med de stora satsningar som vi gör när det gäller ekonomin för och tillsammans med utbyggnaden av – som kan testa alla behöriga sökande, vilket inte har varit möjligt tidigare eftersom ni skar ned så mycket på – kommer att göra att vi kan åstadkomma den vändning som vi vill ha. Vi startar också, som sagt, två nya polisutbildningar i och i . Då breddar vi rekryteringsunderlaget ytterligare, eftersom vi kommer att få ännu fler sökande från dessa regioner. Då kommer vi att kunna klara detta. 15 (M): Uppriktigt sagt tror jag att det var ministern som inte lyssnade på vad jag sa. Jag ska därför försöka upprepa det. Det är ett klassiskt knep att försöka låtsas att den som man debatterar med inte talar om rätt saker. Min kritik av denna regering handlar om att det är färre poliser efter att ni har suttit vid regeringsmakten än när ni tillträdde. Trots att ni står i talarstolen och talar mycket vackert om hur mycket ni satsar, hur mycket ni utbildar och hur mycket ni gör är problemet att det är färre poliser än när ni tillträdde. Om man räknar in befolkningsökningen är detta en dramatisk utveckling åt helt fel håll. Det var detta jag sa. Jag frågade ministern om polisutbildningen i , eftersom det är en av de tre polisutbildningar som vi har i . Jag konstaterar också att vi har problem att få sökande även till och . Vid två av de senaste åtta kursstarterna har det varit fullt där. Vi har helt enkelt problem på samtliga polisutbildningar. Det är det som är viktigt i debatten. Det finns inget egenvärde i detta. Varför är det viktigt för mig och att se till att utbildningsplatserna fylls? Jo, därför att det är en del i att vi ska få fler poliser. Det finns inget självändamål i det om man inte försöker uppnå någonting. Ministern säger att lönefrågan är parternas ansvar. Då är mitt svar när det gäller problemet följande. Om man har en arbetsgivare, om 3 000 av 20 000 poliser har lämnat polisyrket under era tre och halvt år och om vi inte fyller utbildningsplatserna, då fungerar inte nuvarande modell särskilt bra eftersom det blir färre poliser. Därför har vi moderater sagt att vi vill höja polislönerna kraftigt och att vi vill byta polisledning. Det är ett sätt att faktiskt åtgärda dessa problem. Ni är nämligen på väg åt fel håll. Det är färre poliser än när ni tillträdde, och utmaningarna är långt mycket större. Det är problemet. 16 Justitie- och inrikesminister (S): Om ni ville ha fler poliser, varför utbildade ni då så få? Då är vi åter tillbaka till att ni utbildade 600–700 som 400−500 poliser går i pension . Var och en förstår att det är en alldeles för liten marginal. Man kan inte ha så låg utbildningstakt. När det gäller de andra delarna, både arbetsvillkor och löner, har jag tittat på löneutvecklingen . Den var sannolikt inte strålande. Ni gjorde i praktiken ingenting för att förbättra arbetsvillkoren. Lönefrågorna ligger på parterna och ska ligga där. Vi kan inte ta dessa frågor till och bestämma vilka lönepåslag olika yrkesgrupper ska ha. Då kommer vi snart att få sitta här och bestämma vilka löner varenda yrkesgrupp ska ha. Det blir helt ogörligt. Det förstod under sin regeringstid. Då förstod hur arbetsmarknadsmodellen fungerar. låtsas ni som om ni inte begriper detta, det vill säga att lönebildningen ligger på parterna. Men ni vill ta den till . Nej, så kan man faktiskt inte göra. Då hamnar man i ett moras, där man får sitta och bestämma löner för yrkesgrupp efter yrkesgrupp. Det kommer inte att fungera. Vi utbildar nu dubbelt så många poliser som gjorde. Vi har byggt ut polisutbildningen i kraftigt. När det gäller era tal, , var ni nere och vände på 59 polisstudenter , och finns det 231 polisstudenter i . Vi kommer att fortsätta med detta. Jag sa att vi just nu har 1 300 som går polisutbildningen, och jag tror att vi ska upp i en utbildningstakt på 2 000. Vi startar två nya polisutbildningar. Jag är rätt övertygad om att en stor del av de nya som kommer att påbörja polisutbildningen också kommer att söka sig till . Vi kommer att ligga kvar på dessa höga tal, och jag tror att både jag och ser fram emot att vi kommer att kunna fortsätta att öka utbildningstakten. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:45 om skydd för kritisk infrastruktur 17 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka säkerheten på våra tåg och hur jag ser på hotet från terrorismen mot . Det främsta terroristhotet i kommer från aktörer inspirerade av eller närbesläktade organisationers ideologier. Regeringen har också konstaterat att internet och sociala medier är centrala verktyg för den globala al-Qaidainspirerade rörelsen i spridandet av propaganda. Det är ingen nyhet att företrädare för denna rörelse har uppmanat till attentat utförda med relativt enkla medel. Regeringen beslutade att anta en ny svensk strategi mot terrorism. Strategin är en plattform för regeringens långsiktiga arbete och beskriver hur vi möter hotet. ska det finnas en flexibilitet att möta en förändrad hotbild. Att det fortsätter att begås terroristattentat i världen visar att vi behöver följa utvecklingen noga. En tydlig uppföljning av strategin är därför en viktig del i arbetet. En målsättning i strategin är att skyddet för människor, funktioner och anläggningar ska vara starkt. Regeringen vidtar åtgärder för att stärka säkerheten specifikt inom järnvägen. inleddes ett arbete i järnvägssektorn för att på ett systematiskt sätt identifiera risker och sårbarheter samt åtgärder för att bemöta dessa. inrättades också det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd som koordinerar arbetet. Även på EU-nivå finns ett liknande kompletterande samordningsarbete för skyddsfrågor inom landtransportområdet. Regeringen har dessutom i budgetpropositionen föreslagit en satsning på sammanlagt –2020 i syfte att öka säkerheten och tryggheten vid stationerna. När det gäller enskilda hot och händelser är det upp till de ansvariga myndigheterna att hantera dem. Det är Säkerhetspolisen som har huvudansvaret för att upptäcka och förhindra terroristattentat i . Jag följer självfallet utvecklingen både här hemma och internationellt och är beredd att överväga ytterligare åtgärder som en följd av det löpande arbetet mot terrorism. 18 (M): Jag tackar än en gång ministern för svaret. Som jag beskrev i min interpellation publicerade , på rätt länge, återigen sin tidning. Där hade man relativt detaljerade instruktioner för hur man skulle begå terrorhandlingar, och det man främst lyfte fram var hur man skulle göra tåg, stationslägen, spår och annat till måltavlor för nya attacker runt om i och västvärlden. I informerade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap övriga myndigheter på det sätt som det ska göras. tog sin del av ansvaret och informerade också de olika aktörerna för att höja säkerhetsnivån kring detta. Hotet kom – på ett relativt tydligt sätt, får man väl ändå uttrycka. Det var inte specifikt riktat mot något enskilt land utan handlade mer om hur man som terrororganisation vill jobba. är tyvärr också ett av de länder som lever med denna risk. Jag har försökt sätta mig in i hur regeringen har agerat. Det är mycket möjligt att jag har fel, herr talman, och då kan ministern korrigera mig. Men om jag förstår det hela rätt gick det från en rätt skarp varning , och sedan kallade regeringen till någon form av rundabordssamtal . Sannolikt har det hänt mer på vägen, och det får ministern gärna beskriva. Det jag vill lyfta fram är att trafikutskottets majoritet, där även Socialdemokraterna har ingått, varnade om just hotbilden mot tåg. Vi har upprepat den hotbild vi ser, och vi har sagt att regeringen bör beakta detta. Då kan vi ställa frågan till regeringens representant som befinner sig här i kammaren hur man har jobbat med just hotbilden mot tågen efter att trafikutskottet lyft fram den. Hotbilden på området har också stärkts ytterligare. Jag vill fråga ministern i vilka forum detta diskuteras inom regeringen, herr talman. Det kan nämligen också vara viktigt för den som lyssnar; inte minst efter en annan händelse kan det vara intressant att veta vilka som deltar i den här typen av samtal. Diskuteras detta i säkerhetsrådet i regeringen? Förs samtalen på andra sätt i regeringen? Vilka ministrar är involverade i samtalen? Är statsministern involverad i den här typen av samtal? 19 Justitie- och inrikesminister (S): har vi bedrivit ett omfattande arbete mot terrorism, både för att bekämpa och förebygga den. Till grund för det ligger de två blocköverskridande överenskommelser som tillsammans innehåller 29 åtgärdspunkter. har varit och är med i samtalen, och vi har kommit överens om dessa 29 åtgärder. Det har varit hög tid att genomföra en stor del av dem. När jag klev in på efter valet var en av de första frågorna jag ställde till tjänstemännen: Vad har ni gjort för att kriminalisera terroristresorna? Det handlar om att folk åkte till och och krigade för IS. Det peakade ju 2013–2014, då det var störst antal. Jag frågade vad man gjort för att kriminalisera detta, och man fick säga att det inte fanns ett enda papper skrivet. Den förra regeringen hade inte gjort någonting för att kriminalisera terroristresor. Det var alltså en av de första saker vi fick ta tag i – att starta en utredning om detta och se till att kriminalisera resorna. Det har vi gjort . Vi har också utvidgat kriminaliseringen av finansiering av terrorism. Vi har gjort det kriminellt att ta emot utbildning. var det bara kriminaliserat att ge terroristutbildning, och är det kriminellt även att ta emot terroristutbildning. Man kan ju tänka på det: var det alltså i princip tillåtet att åka utomlands och utbilda sig till terrorist. Det är det inte längre, utan vi har kriminaliserat detta. ligger det en proposition på bord om bättre informationsutbyte mellan , Must och FRA, och ska fatta beslut om den . Det handlar om att man lättare ska få tillgång till den information man har gemensamt. Vi lade fram propositionen , och beslutar som sagt om den . Vi har mer insatser när det gäller att underlätta information från FRA:s signalspaning till bland annat . Det är på gång; det sitter en utredning på det. Vi lägger också alldeles strax fram ett förslag om en ny säkerhetsskyddslag på bord. När det gäller specifikt järnvägen skulle jag vilja säga att bilden är precis den motsatta i förhållande till vad antyder. Det samarbete om järnvägen som jag nämnde i mitt interpellationssvar, det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd, inledde sitt arbete , det vill säga innan al-Qaida-artikeln kom. Detta samarbete handlar om just detta – att sätta ihop polisen, säkerhetspolisen, , Transportstyrelsen, Svensk Kollektivtrafik, Jernhusen och järnvägsföretagen för att de tillsammans ska gå igenom vilka risker som finns, vilka sårbarheter vi har och vilka åtgärder vi kan vidta. Det är precis den typen av säkerhetshöjande arbete som detta samarbete handlar om. Jag skulle nog alltså vilja säga att myndigheterna här förekom just den artikeln – faktiskt. bedriver man det arbetet med de medel man har. Det är naturligtvis prioriterat för myndigheterna, för vi ser ju att det finns risker för terroristangrepp riktat mot just denna sektor. 20 (M): Jag ska försöka fatta mig kort så att jag kommer in på det jag önskar svar på från ministern. Jag får börja med att tacka för en bra beskrivning av både det blocköverskridande samarbetet mot terrorism och initiativen från den förra regeringen; det är absolut bra och kompletterar bilden. I min interpellation ville jag lyfta fram just hotbilden mot tåg. Jag beskrev al-Qaida-artikeln och försökte sätta in den i kontexten att trafikutskottet, där även Socialdemokraterna ingick i majoriteten, lyfte upp de här frågorna . Jag försöker tolka ministern – ibland får man göra på det sättet, och om jag har tolkat ministern fel får han säga det – och om jag tolkar honom rätt har man inte gjort något ytterligare med det arbete som alliansregeringen startade vad gäller just hotbilden mot tåg. Men jag kanske missförstod ministern. Min poäng är att jag undrar vilka i regeringen som är involverade. Är det här till exempel frågor som diskuteras i säkerhetsrådet? Det borde ministern kunna svara på här. Vilka ministrar är involverade i den typen av samtal? Är statsministern själv involverad? Det kan vara av intresse för dem som lyssnar att få veta det. Framför allt undrar jag vilka ytterligare initiativ man tycker att man bör ta på området? Om jag förstod det hela rätt höll regeringen någon form av rundabordssamtal med aktörerna. Finns det ytterligare skäl att göra något mer, eller är ministern nöjd med det arbete som redan har gjorts på området? 21 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vet inte vad menar skulle ha hänt och vad den förra regeringen skulle ha gjort . Jag talade om vad som hände , alltså när det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd bildades och påbörjade sitt arbete. Och det gjordes före al‑Qaida-artikeln. Det är en del av det arbete som den här regeringen har bedrivit. Och det är som sagt ett samarbete mellan polisen, , , Transportstyrelsen, Svensk Kollektivtrafik, Jernhusen och järnvägsföretagen.