prot · H50996 · 2018-04-12 00:00:00 — Häri ligger ett stort problem. Vi ser inte vart pengarna tar vägen. Ett land som , som har lyckats väldigt bra i det här fallet, använder av sin bruttonationalprodukt till skolan. I använder vi , och det ökar . Det betyder alltså att vi öser in nästan dubbelt så mycket pengar som ett land som lyckats dubbelt så bra som vi. Vad är då deras knep? Det är helt enkelt att de har ett statligt huvudmannaskap. De ser till att de vet vart pengarna tar vägen. Det är inte, som sa här innan, ett strössel av en massa olika stimulansbidrag, utan det finns en skolmyndighet, som vi sverigedemokrater också har föreslagit, och inte 53 som det ser ut . Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Vi måste veta vad det är som sker i den svenska skolan och ha kontroll på de pengar som skickas in där. Då är en statlig huvudman en lösning. Jag kommer att återkomma till det under mitt tal . Vad är det som är så viktigt med den statliga huvudmannen? Jo, det är att vi måste ha en likvärdighet i den svenska skolan. Om det är på något sätt vi kan skapa likvärdighet är det att börja med de små sakerna runt omkring lärarna. Det som har skurits ned sedan kommunaliseringen är skolhälsovården, kuratorerna, , vaktmästeriet, it-hanteringen – ramen som finns runt pedagogiken. Det är där problemet ligger, för det är extremt stora skillnader mellan olika kommuner i . Elevpengen kan skilja med upp till 30 000, en sådan enkel sak. Detta måste vi ändra på. Om vi statligt styr ramen kring lärarna överlåter vi pedagogiken till lärarna och rektorerna att sköta de här sakerna. Om man oavsett skolform inte levererar elever som kan vara bra på arbetsmarknaden, som har en stor bredd och kan lyckas på arbetsmarknaden, då är det att gå in med en statligt tillsatt rektor. När man gör det styr man upp hela systemet. Då måste vi ha rigida krav, som så fördelaktigt uttryckte det här, och en likvärdighet i hela , och det får vi genom statlig styrning. Vad kan vi göra mer för att förbättra situationen? Jo, genom tillstånd och framför allt tillsyn. har avsatt ungefär 300 miljoner extra till Skolinspektionen för oanmälda besök. Vi har problem med vissa religiösa friskolor, som har visat sig absolut inte uppfylla kraven. Men ett föranmält besökt på en sådan skola innebär inte att man ser hur det ser ut i verkligheten. Man får en konstlad verklighet visad för sig. Det är som sätter upp reglerna och Skolinspektionen som ska försöka granska, och däremellan har man nästan ingen kommunikation. Kvar står den stackars rektorn som ska försöka klara av att göra allting som Skolinspektionen granskar. Och det är sällan samma krav som gäller över hela , utan det beror lite på vilken skolinspektör som kommer och skolinspektörens bakgrund, om det är en jurist, en tidigare rektor eller vad det kan vara för yrkesbakgrund. Genom att vi skapar en skolmyndighet slipper vi de här problemen. Då får vi kommunicerande kärl inom en och samma myndighet. Rektorn måste ju veta vad som gäller för att kunna uppnå vissa mål. utdelas straffavgifter på , ett vite som utfaller ifall man inte klarat av uppgiften. Men man kanske inte har fått hjälp från eller Skolinspektionen. Här ser vi återigen fördelen med en skolmyndighet. Varför inte införa ett system liknande det som finns i restaurang- och hotellvärlden, så att man vet vilka kraven är för att uppnå en viss nivå? Vi kan kalla det för guldstjärnor, nivå 1–5 eller vad vi vill och ett offentligt register där alla skolor, kommunala skolor såväl som friskolor, kooperativ och andra former, registreras av Skolinspektionen. Då vet rektorn, , , lärare, föräldrar och elever exakt vad som krävs för att uppnå en viss nivå. Häri ligger en tydlighet som skulle kunna vara enormt viktig för hela systemet. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet När det gäller likvärdigheten för friskolor och kommunala skolor har lagt fram många olika förslag. Det viktigaste tror jag är den digitala elevpengen. Det kan inte vara så att det skiljer så otroligt mycket att vissa friskolor är underfinansierade från terminens dag ett, eftersom kommunen har satt elevpengen så lågt att man inte kommer att klara sig. Jag ska inte här i talarstolen nämna specifika kommuner. Men jag vet en kommun som har gjort så här i rad för att sätta friskolorna på hal is . Vad händer när budgeten i de kommunala skolorna inte går ihop? Jo, då tillskjuter kommunen medel men ingenting till friskoleenheten. Det här är ett sätt att försöka motverka friskolor som är extremt fult och inte borde vara tillåtet. Självklart ska det vara en lika stor digital elevpeng för alla elever i . Varför just digital? Jo, för att slippa sitta i oändliga enskilda möten kring en elev med föräldrar, eleven själv, rektor, kurator, skolhälsovård, specialpedagog och klasslärare. Det är många timmar som går åt för väldigt många individer. I slutändan kanske det ger till eleven ifall man lyckas hitta rätt statsbidrag just för den eleven. Här måste det finnas en tydlighet med en skolmyndighet och en digital elevpeng. Om alla skriver in sina resultat digitalt kommer det att spara enormt mycket tid samt att pengen kommer att hamna hos rätt skola. Jag vet att det är många kommuner som gör den här skillnaden när elevpengen räknas ut. Om en elev har bytt till en annan skola eller friskola och sedan flyttar tillbaka är det den andra skolan som behåller elevpengen, medan den skola som har eleven får vara utan ekonomiskt stöd för eleven i kanske . Detta är väldigt orättvist. Med digitaliseringen går pengarna över till rätt skola på sekunden. Vi har också pratat om vad elevpengen ska baseras på. Ja, absolut inte på den salsapeng som finns . Vi vet att kom fram till ett socioekonomiskt index, som skulle tas fram av CSN, om jag minns rätt. Här finns det en otroligt stor skillnad när det gäller vad pengen ska baseras på. Salsa säger i princip att om du är utrikesfödd är du en elev som är underpresterande. Så är inte fallet. De näst bästa eleverna i den svenska skolan är de nyanlända flickorna. De har oftast inte fått den här chansen i sina hemländer. Låt oss i stället titta på ett socioekonomiskt index. Jag gissar att en ensamstående mamma eller pappa, som kanske har dubbla jobb och fyra barn, har bra mycket svårare att hjälpa sina barn än nyanlända föräldrar från ett land där de fått en hög utbildning eller låg utbildning – det är ju två föräldrar till ett och samma barn. Låt oss förändra det socioekonomiska indexet så att det utfaller pengar på rätt ställe. Vi har talat väldigt mycket om arbetsmiljön här tidigare, och vi kommer att fortsätta att tala om arbetsmiljön, därför att den fysiska miljön för eleverna och lärarna är det absolut viktigaste. Jag kan inte annat än hålla med , föregående talare, om att det inte finns några löner i världen som gör att lärare vill jobba på de skolor som är kraftigt underpresterande, oftast liggande i segregerade områden med väldigt dåligt stöd. Jag har varit ute och föreläst och pratat med lärare hur som helst och sagt: Du får mer, mer eller mer om du jobbar i just den här skolan. De svarar: Nej, tack. Arbetsmiljön är det absolut viktigaste för lärarkåren. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag har som lärare upplevt skolor som har varit mer eller mindre spännande och skolor som har haft en fantastisk arbetsmiljö, och det är det som gör den stora skillnaden. Det räcker att titta här inne. Om vi hade haft sämre ljud, ljus och luft och andra fysiska saker runt om oss som hade påverkat hade debatterna kanske inte hållit lika hög klass. Vad kan vi göra för lärarna? Jag tror att det absolut viktigaste är att vi tittar på de elever som inte har i den svenska skolan att göra. Elever som dömts för så grova brott att de om de hade varit vuxna kanske skulle ha fått fängelse ska inte gå i det svenska skolsystemet. Vi talar om kanske 80–100 elever. Men har man våldtagit, knivskurit eller kanske misshandlat en människa nästan till döds har man inte i den normala svenska skolan att göra. Därför föreslår en pliktskola. Jag vet att driver en linje om att försöka förlänga tiden som elever kan flyttas. flyttas elever inom kommunen och friskoleenheten i max , och det hjälper inte. I dagens digitala värld vet eleverna mycket väl att den pojke eller flicka som förflyttas från en skola till en annan har begått det eller det brottet. Då händer två saker: Antingen riggar denna elev upp sig med tillräckligt mycket saker så att han kan skydda sig själv eller så råkar eleven illa ut när han kommer till den andra skolan. Vi föreslår som sagt en pliktskola. Man tar bort dessa elever från det ordinarie skolsystemet och ger dem chans att ändå gå i skolan; vi har ju skolplikt i . I pliktskolan får de chans att få sin studiegång tillgodosedd men inte i den ordinarie skolan. Vi har talat om Singaporemodellen. Jag vet att regeringen har föreslagit ett professionsprogram där man suddar ut lite av förstelärarsystemet och lektorsystemet. Det var från början en god tanke, men problemet var att det var rektorn som fick möjligheten att bestämma vem som skulle få de 5 000 eller . Sedan kom också de som skulle vara allmänt löneförhöjande. Dessa pengar har gjort om till en Singaporemodell med 18 olika nivåer. Vi börjar på och slutar på . Dessa är i sin tur uppdelade i ämne, i ledarskap och i pedagogik med sex nivåer för varje kategori. En och samma person har nämligen inte alla dessa kompetenser, för vi är olika. En del är bättre ledare, vissa är duktiga i ämneskunskap och andra är duktiga pedagoger. Jag frågade två lärare i om de tyckte om förstelärarsystemet. De svarade ja. Jag frågade då om de tyckte att det var bra att rektor handplockade vilka lärare som skulle få 5 000 extra. Ja, det var jättebra. Då ställde jag en följdfråga: Besökte rektor din klass och tittade på hur du är med eleverna och hur du jobbar ämnesmässigt och pedagogiskt? Nej, ingen var hos oss, svarade de. Var din rektor i ditt klassrum och tittade på hur du är som lärare innan lönerna sattes och de delades ut? Svaret var nej. En rektor ägnar 5–av sin tid åt pedagogisk verksamhet. Resten av tiden läggs på en massa administrativt arbete som en rektorer inte borde behöva göra. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag ska avsluta mitt anförande med två exempel. Vi har föreslagit ett nära samarbete mellan skola, näringsliv och föreningsliv. Här har vi outnyttjade resurser i samhället som vi borde kunna sätta ihop. Vi vill se ett samhälle som sitter ihop i stället för det splittrade samhälle vi har . När jag jobbade som lärare hade jag ett nära samarbete med de lokala idrottsföreningarna. Om eleverna inte skötte sig i skolan var vi överens om att de inte fick spela i till exempel nästa fotbollsmatch. Det var en tydlig signal. Vi behöver ett samhälle som sitter ihop, där vi är överens om att om man inte sköter sig får man inga fördelar. Mitt andra exempel är ett av mina starkaste ögonblick som lärare. Det är från då vi gjorde praobesök ganska tidigt, i årskurs 5. Inför prao besökte vi olika arbetsplatser, och en elevs upplevelse gjorde honom studiemotiverad på ett sätt som jag aldrig har sett förut. Vi var på en it-fabrik – låt oss kalla det så för enkelhetens skull – och han sa: ”Detta vill jag jobba med, magister . Det här vill jag göra med min framtid.” Då sa jag: ”Säg det inte till mig; säg det till honom som äger stället.” Pojken sprang och frågade vd:n vad han behövde göra för att jobba där när han slutade skolan. Vd:n var tydlig och sa: ”Du behöver gå ut nian med bra betyg. Du behöver söka den här gymnasieutbildningen och gå ut med bra betyg. Du behöver sommarjobba hos mig så ofta du kan för att visa att du har god kvalitet på ditt arbete, och du behöver söka detta på högskolan. Sedan kan du komma hit och söka arbete.” Den eleven gick från att vara lite studiemotiverad till att bli mycket studiemotiverad. Jag vet inte om han jobbar där , men jag vet att han gick ut årskurs 9 med väldigt bra betyg. De absolut viktigaste är att förstå varför man går i skolan. är det många elever som inte vet varför de går i skolan, varför vi har gratis utbildning och vad de ska göra efteråt. 86 (M) replik: Låt mig inledningsvis konstatera att rektorer har mitt fulla förtroende. inledning vittnar om hur svårt det är att behålla foten där man har satt ned den. Man talar om att politikens roll är att sätta ramar och att professionen sedan ska driva verksamheten. Men så har man en lång tankebana där man misstänkliggör rektors förmåga att bestämma vem som ska vara förstelärare och vem som ska ha vilken lön. Det är svårt att vara rektor, och de förtjänar respekt. Jag har fullt förtroende för att rektorerna kan både avgöra vem som är lämplig att vara förstelärare och sätta löner för sin personal. Vi ska inte ha en ordning där politiker ger sig in i denna diskussion – även om jag också önskar att rektorer skulle tillbringa i klassrummen. Men det måste vara deras val hur det ska göras. Det var inte därför jag begärde replik utan för att jag inte förstår hur tänker med sin pliktskola. Det lät nästan som att talade om en krigsskola. Är er bild att alla elever som mött motgång, fattat dåliga beslut och begått kriminella handlingar permanent ska ställas vid sidan av i det svenska skolsystemet och samlas på en enda skola där alla dessa elever tillsammans ska utgöra elevunderlaget? Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag tror inte för på kamrateffekter, och den mesta forskningen konstaterar att det inte är något som är vedertaget att det existerar. Men jag tror att det är en utmaning att vara lärare på en skola som till består av den typ av elever som beskriver. 87 (SD) replik: Ja, det är ungefär lika svårt som att vara vakt på ett av fängelser; det är ungefär den nivån vi talar om. Detta är människor som om de hade varit vuxna hade blivit dömda. Eleven plockas bort från skolsystemet den är under utredning. Befinns man icke skyldig måste givetvis få chansen att komma tillbaka. vågar vi inte låta dessa elever vistas på en annan skolenhet. Jag vet att har ett förslag om att förlänga tiden, men det är fortfarande inom samma kommun eller samma friskoleenhet. Det handlar självfallet inte om en pliktskola för hela utan flera enheter, och här bör de bäst lämpade lärarna sättas. Vi har också gjort det till en statlig skola, för här måste staten ta sitt ansvar. Vi talar om 80−150 elever i , för det är ytterst få som är så här grovt kriminella. Jag vet inte vad har för erfarenhet från sin skolgång, men jag vet att en enda sådan elev kan sätta skräck i en hel skola. En enda sådan elev kan skapa gäng som kan göra grova saker. Ofta är det en enda person som driver på, mycket hårdare än de andra eleverna. Vad gäller att gå in och styra i detalj: Nej, det vill vi självklart inte göra. Jag vill att lärarna och rektorerna ska få styra sitt. Däremot är det så att man i förstelärarsystemet går in och delegerar rollen till rektorerna. De är i många fall mycket bra och kompetenta människor, men de har inte tid att vara ute i klassrummen och observera lärarna på ett sådant sätt som skulle vara rättvist utifrån att alla lärare ska få samma chans. Vi kan ta ett exempel i stället och vända på det. Om får ge till någon i , utom sig själv, som han tycker jobbar mycket bättre än alla andra tror jag att han får ett namn i huvudet redan här och på den som han vet delegerar och arbetar bäst. Precis samma sak är det med ett arbetslag – man vet vem det är som ska ha de . 88 (M) replik: Jag kan hålla med om det faktum att är otillräckligt för att kunna flytta på en elev. Det handlar framför allt om situationer där en elev beter sig på ett sådant sätt att det blir hotfullt mot personal eller andra elever och där eleven måste kunna flyttas bort permanent från miljön. Men skolan är inte ett fängelse. Skolan är inte en indoktrineringsanstalt. Skolan är heller inte någon form av straffmiljö. Om man ska ha en eller ett par pliktskolor nationellt ska man alltså på grund av misstanke kunna flytta enskilda elever, döma dem på förhand och sätta dem i denna typ av miljö. Jag tror inte att det är ett sätt att skapa en bra arbetsmiljö, utan jag är övertygad om att det skulle vara kontraproduktivt för de enskilda eleverna. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Det behövs tydliga åtgärder för att skydda elever i den typen av situationer som kan uppstå. Jag är övertygad om att vi alla egentligen är överens där. Men den elev som beter sig på ett sådant sätt som beskriver är en elev som behöver hanteras. Om eleven är under 15 och inte straffmyndig är det som måste gå in och ta ansvar för eleven. Det är inte rimligt att detta ansvar läggs över på svensk skola. Låt mig vara tydlig med en sak, fru talman. Det gäller den diskussion som både jag och hade i talarstolen, om dålig arbetsmiljö för lärare och det faktum att många lärare utsätts för hot och våld. När man lyssnar på kan man få en bild av att det finns ett likhetstecken mellan dålig arbetsmiljö och att jobba på skolor som ligger i socioekonomiskt tuffa områden med tuffa förutsättningar. Så är inte fallet. Det ska man inte utgå från, utan det finns en stor skillnad däremellan. Det finns många skolor som har tuffa förutsättningar och som behöver bra lärare men där det finns en god arbetsmiljö. Detta ska inte blandas ihop i problembilden. 89 (SD) replik: Jag ska försöka vara icke-politiker och svara på alla frågor som dök upp. De var många, men vi börjar bakifrån. Nej, självklart kan det vara vilken miljö som helst på en skola som ligger i ett segregerat eller ett icke-segregerat område. Men vi är medvetna om att det oftast är de elever som går i de segregerade skolorna som misslyckas. Den grupp som misslyckas mest i det svenska skolsystemet är ofta andra eller tredje generationens invandrare, framför allt pojkar. Det är de som ligger längst ned i resultatordningen. Huruvida hot och våld finns över hela eller är koncentrerat till vissa skolor tror jag inte att vare sig eller jag har någon speciellt bra statistik över, men vi vet att en fjärdedel av alla lärare känner sig hotade eller utsätts för våld. Om det är så, finns det då en chans att det är någon av de 80–150 elever som jag pratade om tidigare som ligger bakom en del av det? Ja, med största sannolikhet. Det är inte lätt att hantera denna fråga, för vi vet att det finns många lagar runt omkring. Vi vet att det finns en massa sociala nätverk som ska försöka fånga upp dessa elever, men problemet är att det tar alltför . Systemet är kraftigt överbelastat , vilket innebär att det tar . Jag har själv varit med och plockat en kille som hade ett knogjärn med en fastsvetsad kniv och som gick in i ett slagsmål med en annan kille på skolan. Vi tog kniven och knogjärnet ifrån honom, och han blev avhyst från skolan . kom han tillbaka igen, vilket innebar en extremt stor hotbild för de andra eleverna. Någonstans måste vi göra ett val här: Är det dessa extremt få elevers rätt att gå i skolan som är viktigast, eller är den övriga 1 miljon elever som finns i och som faktiskt sköter sig? ställer sig på deras sida. 90 i (C): Vi ska debattera ett antal olika betänkanden. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men jag vill vara så tydlig som möjligt genom att säga: I Ubu18 yrkar jag bifall till reservation 25, i UbU19 yrkar jag bifall till reservationerna 23 och 29 och i Ubu20 yrkar jag bifall till reservation 27. Förhoppningsvis var detta tillräckligt klart och tydligt. Och som sagt står vi givetvis bakom alla våra olika reservationer. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet När jag satt och förberedde denna debatt funderade jag på ett antal saker, och då kom tanken upp i huvudet att skolan ändå är viktigaste arbetsplats. Direkt började jag fundera på om det finns något som motsäger detta. Det finns många olika viktiga arbetsplatser, men om man ska titta på den miljö där alla våra barn och ungdomar går i princip måste jag ändå säga att skolan är viktigaste arbetsplats. Då har vi politiker ett stort ansvar för vilka förutsättningar vi ger för att den ska fungera så optimalt som möjligt. Alla barn och ungdomar möts där. De möts av respekt från lärare, rektorer, elevhälsopersonal, kuratorer, psykologer och så vidare. Förutom att de möts och lär sig tillsammans lär de sig också att umgås med varandra. Det är viktigt för varje barn att få gå i en riktigt bra skola. Så ser det inte ut . De betänkanden som vi nu kommer att debattera är motionsbetänkanden som rymmer mycket, och jag tänker bara kort uppehålla mig vid reservationer. Givetvis finns det många andra viktiga frågor också. Såväl som alla de fyra allianspartierna tillsammans har arbetat för att stärka svensk skola – i en alliansregering med majoritet, samt i opposition för att ta fram förslag som vi har ansett vara viktiga för att på allvar vända trenden med sjunkande resultat. För att kunna göra detta krävs ytterligare ett antal åtgärder på områden som den nuvarande regeringen, i alla fall enligt mig, inte fullt ut inser vidden av eller kanske inte ens förstår vad man skulle behöva göra med. När det gäller trygghet och studiero är jag glad för det tillkännagivande som kommer . Precis som nämnde i sitt anförande har det tagit , av någon anledning. Det är som det har legat och beretts, men här kommer det i alla fall. Här krävs bättre möjligheter för rektor att agera om elever utsätts för kränkningar eller brott av andra elever. Eftersom tiden är kort ska jag snabbt gå vidare till nästa reservation. talade vi en hel del om fjärrundervisning, och den frågan är tyvärr lika aktuell . Det är fortfarande alltför få ämnen där man möjliggör fjärrundervisning. Det borde vara tillåtet i alla relevanta ämnen i skolan. Det finns redan ett stort tekniskt kunnande och utvecklade lösningar för välfärdsteknologin, och dessa utvecklas jättesnabbt. Givetvis måste man följa utvecklingen nära för att se att lärandet blir så optimalt som möjligt. Detta gynnas av att duktiga lärare kan undervisa på fler skolor utan att behöva resa så mycket. Det kan handla om att rekrytera rätt kompetens i glesbygd, men det kan också handla om att det finns en kvalificerad lärare i norra som kanske är förstelärare, adjunkt eller lektor och så vidare, som är riktigt bra och som får möjlighet att använda sin kompetens i andra delar av , i storstadsområden eller i utanförskapsskolor, där det kan vara svårt att rekrytera rätt kompetens. Det kan också vara så att det inte handlar om hela ämnen utan om vissa ämnesområden. Här behöver lagstiftningen förändras så att man kan arbeta på ett annat sätt över kommungränser och mellan olika arbetsgivare så att möjligheten för att lärandet ska bli så bra som möjligt ökar. Fjärrundervisningen har stora framtidsmöjligheter. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag går vidare mellan betänkandena. I betänkande 19 vill jag lyfta upp frågan om studie- och yrkesvägledning, arbets- och skolmiljö, elevhälsa, idrott och fysisk aktivitet. Varje område förtjänar egentligen en egen debatt, för de är viktiga för lärandet och utvecklingen av skolan på många olika sätt. Helt kort kan jag säga så här: Varje barn och ungdom har rätt till en riktigt bra studie- och yrkesvägledning. Det har vi haft gemensamma tillkännagivanden om från utskottet tidigare, och jag ser fram emot att det ska bli mer verklighet och verkstad. För att göra detta handlar det inte bara om valkompetens och valet inför gymnasiet, språkval i och sedan gymnasieval, utan om att studie- och yrkesvägledningen får vara en röd tråd som löper genom hela skolan.