prot · H6099 · 2018-10-18 00:00:00 — hade vi inget karensavdrag, och fick man full sjukersättning redan från första sjukdagen. Men under krisåren slöt en uppgörelse med Socialdemokraterna om karensdagen, som det hette – heter det karensavdraget – och så har det varit . Karensdagen uppfattades som ett nödvändigt ont , men , senare, är situationen en annan. Det är dags att se över det orättvisa löneavdraget för alla yrkesgrupper. Men framför allt ska ingen behöva straffas för att man tar hand om snoriga barn. En del andra yrkeskategorier kan komma runt regeln genom att arbeta hemifrån, gå hem lite tidigare eller välja att arbeta trots att de är sjuka för att de kanske har en arbetsplats där fysisk kontakt med andra människor inte alltid är nödvändig. Men förskolans personal kan inte lämna barnen eller jobba hemifrån när de känner sig lite krassliga. I en artikel i från vabruari 2017 citerar journalisten en barnskötare på en förskola i . Hon säger: ”När man arbetar med småbarn måste man hundraprocentig mental närvaro i , vi tar emot föräldrarnas dyrgripar och förväntas lämna tillbaka ungarna i samma skick som vi fick dem. Helst lite bättre.” Jag håller till stor del med. som jag som förälder ska kunna vara säker på att mitt barn tas emot av frisk personal blir även yrket som anställd inom förskolan mer attraktivt om den anställde kan vara sjuk och stanna hemma med gott samvete och utan oro för sin privatekonomi. har som ett av flera förslag i vår kommittémotion Förslag för en förskola i världsklass att helt slopa karensavdraget för personalen inom förskolan. Karensavdraget blir kostsamt för de yrkesgrupper som ofta utsätts för virus och sjukdomar, som till exempel personal inom barnomsorg, vård eller äldreomsorg. Därför går många till jobbet trots att de är lite krassliga, vilket i sin tur leder till att fler smittas. Man har försökt driva den här frågan på det lokala planet men fått nej med hänvisning till att lagen inte tillåter det. Det är något som SKL instämmer i och menar att lösningen finns i en förändrad lagstiftning. Oavsett var man står på den politiska skalan är vi alla överens om att våra barn är vår framtid och det viktigaste vi har och att de vardagshjältar som tar hand om våra små förtjänar de bästa förutsättningarna som vi lagstiftare kan ge dem. I detta anförande instämde (SD). 151 (SD): Jag ska här belysa den enorma diskrepans vi har i skolresultat i min hemstad . Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Vi har 32 kommunala grundskolor med högstadium, och bland dessa skolor varierar gymnasiebehörigheten från i toppen ned till i botten. Ni hör vad jag säger: I samma stad, med samma grundskoleförvaltning och naturligtvis samma politiska styre, har vi skolor som ligger i betygstoppen i som vi har skolor som ligger i botten. Hur har det blivit så här? Ja, det korta svaret är att har blivit en segregerad stad med en politisk styrning bestående av S och MP och i vissa lägen även V som inte har klarat av att hantera situationen. I området har vi två skolor med de lägsta skolresultaten och en gymnasiebehörighet på . Vad händer med de övriga av eleverna? Det kan man fråga sig. De känner säkert att de på något sätt har misslyckats. För det är ju i någon form ett misslyckande, framför allt för dem själva och deras familjer men faktiskt också för alla oss andra. I dagens samhälle där det allt som oftast krävs minst gymnasieexamen för att få ett arbete blir situationen oerhört ansträngande för denna grupp. Det är stora mängder av elever som vi inte klarar av att utbilda. Tyvärr är dessa exempel inte helt unika. Det finns flertalet andra skolor i med låg gymnasiebehörighet på . Det finns andra skolor runt om i med liknande resultat. Flera hundra elever går ut nian i utan gymnasiebehörighet . Man blir faktiskt ledsen och mycket bekymrad, fru talman. Gör man då inget åt dessa misslyckanden? Jodå, i har vi ett resursfördelningssystem där olika socioekonomiska faktorer ger olika skolpeng för respektive elev. Detta innebär till exempel att skolorna i får per elev och dag medan andra skolor får per elev och dag. Det är alltså en skillnad på . ger staden mer i lön åt behöriga lärare som väljer högindexskolor, vilket är skolor i till exempel . Trots dessa åtgärder, där vi pressar högpresterande skolor med låg skolpeng till förmån för lågpresterande skolor, fortsätter resultaten i dessa skolor att vara på så här låga nivåer år . Vi skickar alltså ut hundratals elever i ovisshet . Svaret på hur vi ska nå lyckade skolresultat kan härmed inte vara enbart pengar. Det krävs något annat också. Det hoppas jag att vi alla är överens om. Vi sverigedemokrater har bland annat gått fram med förslag på förberedelseskola för alla nyanlända. Där har man sin skolgång tills man är mogen att gå i den vanliga skolan. Ett annat område är mer ordning och reda i skolan, där lärarens auktoritet står i centrum. Vi sverigedemokrater kommer att jobba vidare för att få gehör för våra förslag och därmed ge alla elever i goda möjligheter efter skolgången. 152 (SD): Det är trevligt att få vara en av dem som avslutar tre dagars intensiv och intressant allmänpolitisk debatt. Jag skulle vilja ta tillfället i akt att tala om näringslivets förutsättningar i hela avseende arbetsmarknad och infrastruktur. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Jag har själv en bakgrund i familjeföretagande i småländska Gnosjöregionen, vars lokala kultur präglas av en stark tradition av just småföretagande och att driva företag. Mina erfarenheter av lokal samverkan mellan företag och kommun är ett perspektiv jag vill ta med in i rikspolitiken. Alla företag i är viktiga och själva motorn i vårt välfärdssamhälle. Företag av olika storlek bidrar till samhällsekonomin på olika sätt. Det är de mindre företagen som skapar fyra av fem nya jobb. Men behöver både små och stora företag för att samhällsekonomin ska utvecklas på ett bra sätt. Vi har under den senaste mandatperioden sett många nya skattehöjningar introduceras. De slår direkt mot landsbygden och mindre samhällen. Det har handlat om höjda skatter på sparande, energi, transporter, anställningar med mera. Det är vår bestämda uppfattning att det inte är rätt väg att gå för . Att vara småföretagare är både utmanande och underbart men ibland också väldigt tufft i dagens . Jag vet av egen erfarenhet hur många regler och lagar man måste förhålla sig till. Om företag ska kunna utvecklas till något bra får vi politiker inte stå i vägen för framgångsrikt företagande. Hur säkrar vi då jobben och välståndet inför nästa ekonomiska nedgång? Svaret måste vara att få fram fler riktiga jobb i riktiga företag. Nya jobb kommer som sagt i huvudsak från små och medelstora företag. I stället för att satsa på ineffektiva och dyra arbetsmarknadsåtgärder som nystartsjobb, etableringsanställningar och introduktionsjobb vill vi därför satsa på utvidgat starta-eget-bidrag, minskat sjuklöneansvar och sänkt arbetsgivaravgift. De små och växande företagen måste få goda villkor för att växa. Det kräver i sin tur förbättringar av företagsklimatet. Vi står för en politik som skulle innebära att aktiviteten hos företagen skulle öka, arbetstillfällena bli fler och skattebasen breddas. värnar svenska företag och hävdar att infrastruktur och kommunikationer spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Förutsättningarna för att transportera sig är olika i landet. Här i går det alldeles utmärkt att åka tunnelbana till jobbet. Men det är relativt få i som har den möjligheten. Bilen är ett måste för de flesta svenskar. Svenska bilister, framför allt på landsbygden, har under den senaste mandatperioden fått känna av kraftigt ökade kostnader, främst på grund av höjda drivmedelspriser men också fordonsskatter. Vi anser att priset på drivmedel vid pumpen bör sänkas genom förändring av reglerna för inblandning av biobränslen men också i kombination med justering av skattesatsen och den årliga indexhöjningen. Regeringen har under den gångna mandatperioden valt att höja många punktskatter som berör just transporter. Vi motsätter oss detta, då det slår som hårdast mot landsbygden. förslag till förbättringar avseende beskattning av inkomster, lönekostnader, företag, transporter, bränslen med mera skulle gynna allt företagande i och därmed också ge fler möjligheter till anställningar och ett mer levande . Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om faktapromemorior Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2018/19:FPM6 Förordning om att förebygga spridning av terrorisminnehåll på internet COM(2018) 640 till justitieutskottet 2018/19:FPM7 Översyn av Europeiska systemet för finansiell tillsyn – tillägg om penningtvätt och finansiering av terrorism COM(2018) 646 till finansutskottet § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:RS5 till COM(2018) 631 och COM(2018) 640 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 634 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2018) 633 Ändrat förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 Europeiska kommissionens bidrag till stats- och regeringschefernas informella möte i den 19– § 5 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 1 anf. 87 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 1 DAG (S) 2 (M) replik 3 DAG (S) replik 4 (M) replik 5 DAG (S) replik 6 (M) 7 DAG (S) replik 8 (M) replik 9 DAG (S) replik 10 (M) replik 11 (V) replik 12 (M) replik 13 (V) replik 14 (M) replik 15 (SD) 16 (S) replik 17 (SD) replik 18 (S) replik 19 (SD) replik 20 (C) 21 (V) replik 22 (C) replik 23 (V) replik 24 (C) replik 25 (V) 26 (M) replik 27 (V) replik 28 (M) replik 29 (V) replik 30 (M) replik 31 (V) replik 32 (M) replik 33 (V) replik 34 (L) replik 35 (V) replik 36 (L) replik 37 (V) replik 38 (M) replik 39 (V) replik 40 (M) replik 41 (V) replik 42 (KD) 43 DAG (S) replik 44 (KD) replik 45 DAG (S) replik 46 (KD) replik 47 (L) 48 (S) 49 (M) replik 50 (S) replik 51 (M) replik 52 (S) replik 53 (C) replik 54 (S) replik 55 (C) replik 56 (S) replik 57 (M) 58 (SD) 59 (V) 60 (M) replik 61 (V) replik 62 (M) replik 63 (V) replik 64 (M) replik 65 (V) replik 66 (M) replik 67 (V) replik 68 (KD) 69 (S) replik 70 (KD) replik 71 (S) replik 72 (KD) replik 73 (S) 74 (M) replik 75 (S) replik 76 (M) replik 77 (S) replik 78 (V) replik 79 (S) replik 80 (V) replik 81 (S) replik 82 (M) 83 (V) replik 84 (M) replik 85 (V) replik 86 (M) replik 87 (SD) 88 (S) 89 (M) 90 KADIR KASIRGA (S) 91 (M) replik 92 KADIR KASIRGA (S) replik 93 (M) replik 94 KADIR KASIRGA (S) replik 95 (M) 96 (V) replik 97 (M) replik 98 (V) replik 99 (M) replik 100 DAG (S) replik 101 (M) replik 102 DAG (S) replik 103 (M) replik 104 TREDJE VICE TALMANNEN 105 i (M) 106 KOPPARKLINT (M) 107 (M) 108 DAG (S) replik 109 (M) replik 110 DAG (S) replik 111 (M) replik 112 (M) 113 (S) 114 (SD) replik 115 (S) replik 116 (SD) replik 117 (S) replik 118 (M) 119 (S) replik 120 (M) replik 121 (S) replik 122 (M) replik 123 (SD) 124 (S) replik 125 (SD) replik 126 (S) replik 127 (SD) replik 128 (V) 129 (M) replik 130 (V) replik 131 (M) replik 132 (V) replik 133 (KD) 134 (S) replik 135 (KD) replik 136 (S) replik 137 (KD) replik 138 (MP) 139 (M) replik 140 (MP) replik 141 (M) replik 142 (MP) replik 143 (S) 144 NORIA MANOUCHI (M) 145 (S) replik 146 NORIA MANOUCHI (M) replik 147 (S) replik 148 NORIA MANOUCHI (M) replik 149 (L) 150 (SD) 151 (SD) 152 (SD) § 2 Anmälan om faktapromemorior § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018