prot · H509109 · 2018-05-04 00:00:00 — Jag har inte bett om den här debatten enbart för att den råkar beröra mitt eget hemlän. Det här är ett symtom på något principiellt viktigare, nämligen att vi har svårt att få ihop infrastrukturplaneringen mellan och . Det är i mina ögon förödande, och i mitt andra inlägg ska jag återkomma till det. Jag vill först ta upp några sakförhållanden beträffande just E18 och den sträcka som vi diskuterar. E18 utgör själva kroppspulsådern i flödet av människor och varor mellan och . Just sträckan mellan och kommer att vara de enda 8 milen på en sträcka mellan och som inte kommer att vara mötesseparerade . Det beror inte på att det inte behövs – på är man mycket tydligt med att det finns brister i trafiksäkerheten i det området. Det är också en sträcka där det tyvärr har skett många dödsolyckor och frontalkrockar, just eftersom sträckan inte är mötesseparerad. Men bedömer att det inte finns ekonomiskt utrymme för den nödvändiga investeringen. tvingas i stället föreslå att man ska sänka hastigheten på sträckan, . Det skulle naturligtvis få negativa konsekvenser för den regionala utvecklingen, och det är inte alls en lika säker åtgärd som mötesseparering på den aktuella sträckan för att höja trafiksäkerheten. Ministern nämnde att regeringen gjorde en nystart av nollvisionen 2016. Med den här typen av investeringar, på en sträcka där ökad mötesseparation är ett typiskt exempel på en insats som kan rädda människoliv, kan man verkligen gå från vision till handling. skapas förutsättningar för att ta bort den sista felande länken på mellan och . Det skulle leda till mycket bättre trafiksäkerhet i flödet på väg mellan och . 76 Statsrådet (S): Jag håller verkligen med om att vi måste göra allt vi kan för att öka trafiksäkerheten. som var hade vi det lägsta antalet döda i trafiken någonsin – 253 stycken. Det är glädjande. Det visar att det trafiksäkerhetsarbete som vi har bedrivit i har varit framgångsrikt. Vi är världsledande på detta och kommer att få hålla i den stora internationella konferensen om trafiksäkerhet. Det tycker jag att vi gemensamt ska vara stolta över. Det är viktigt att vi hittar ett sätt för att kunna öka separeringen av vägbanor för att minska risken för direkta fordonskollisioner och på det sättet minska antalet döda i trafiken. har i sitt förslag gett regeringen rådet att utöka möjligheterna till separering budgetmässigt men också att sträcka sig till att kunna göra den typen av investeringar även på länsvägnätet. Det är ett intressant förslag, och vi kommer att återkomma med kommentarer om det i den nationella planen. 100 miljarder mer spelar naturligtvis roll. lägger vi 100 miljarder mer än vad som lades som var sakkunnig i . var inte riksdagsledamot då, men han var sakkunnig i den regering som minskade anslaget till järnvägar. Finansministern, , tyckte att det var olönsamt att investera i järnvägar, och resultatet blev det kaos som vi har i järnvägssystemet med återkommande signalfel och växelfel, eftersom det svenska järnvägssystemet är nedslitet. Det är ett av skälen till att den här regeringen tvingas göra ganska omfattande inte bara satsningar utan prioriteringar på järnvägsunderhåll. Det har ökats . Vi ökar inte vägunderhållet med lika mycket. Järnvägsnätet måste i detta fall prioriteras då det är så sönderfallet. Men jag delar oron över att vi också måste säkerställa att vi har en bra kvalitet på det svenska vägnätet. varnade i sin redovisning till regeringen för att det fanns en risk för att man inte skulle klara av att hålla vägstandarden i det kapillära vägnätet – de minsta vägarna ute i utpräglad landsbygd. Då svarade regeringen väldigt snabbt genom att i budgetpropositionen föreslå extra medel, , till de så kallade potthålspengarna, för att se till att höja vägkvaliteten. Jag tycker att det är viktigt. Och jag tror att vi framöver måste se vilket gemensamt ansvar alla partier har för att våga investera och säkerställa stark finansiering för det som är långsiktigt hållbart. Och det är bland annat att klara av underhållsskulden på både järnväg och väg. säger nu att de vill lägga 6 miljarder extra på vägarna. Vi ska komma ihåg att det gjorde de aldrig i regeringsställning. I opposition kommer helt plötsligt 6 miljarder; det är oklart hur det finansieras. Men det hade varit vällovligt om de hade valt att prioritera det de hade makten i det här landet. Det gjorde de inte. Vi står nu med en stor underhållsskuld. Och vi står med en stor utmaning, inte minst i järnvägssystemet. Därför gör vi den största satsningen någonsin med 100 miljarder extra. Det blir totalt 700 miljarder. Det kommer naturligtvis att räcka långt, men det kommer inte att täcka allt. Min förhoppning är att den diskussion som vi har om infrastruktur i – där tack och lov fler partier lovar att göra större vägsatsningar – ska leda till en diskussion där man generellt stärker förutsättningarna för svensk infrastruktur. Godstransportbehoven kommer att öka, och transporterna mellan och kommer att öka, betydelse – ligger lika centralt som mitt – kommer att öka. Det är klart att skogstransporter och handelstransporter då måste fram. Då måste vi ha BK4, vägar som klarar 74 tons lastbilar. Det finns många stora investeringsbehov. Delar av det kommer vi att svara upp mot i nationell plan, men det kommer att behövas mer resurser även framöver. 77 (M): Liksom infrastrukturministern är också jag en stor lokalpatriot. Därför konstaterar jag att tilldelningen i den nationella planen till mitt eget län inte har ökat mellan den förra och den här planen, och det beklagar jag. Vi har ett stort underhållsbehov, det vet ministern mycket väl, inte minst kopplat till Värmlandsbanan men också kopplat till stora investeringar i vårt vägnät, som vi debatterar . Sedan har jag respekt för att ministern inte kan kommentera enskilda vägprojekt som E18. Jag vill därför vidga debatten något genom att ta upp den andra delen i svaret kopplat till den bristande koordineringen mellan och . Ministern säger att satsningarna på infrastruktur som är gränsöverskridande ska beslutas i nära dialog mellan och . Jag vågar påstå att den dialogen tyvärr inte har varit speciellt framgångsrik. Symtomen på detta är att man inte färdigställer hela E18 över gränsen, som vi debatterar . har gjort klar sin del av från hela vägen till och sett till att vägen är mötesseparerad. Men vi drar inte vårt strå till stacken i och med att det inte finns mötesseparation på hela E18 genom . Tyvärr tenderar vi ibland att gå i otakt mellan och på infrastrukturområdet. Jag är inte ensam om att tycka det. Ministern känner mycket väl till att har presenterat två åtgärdsvalsstudier kopplade till stråket –. Båda är tydliga med att utgör ett problem och att man inte har en tillräckligt effektiv dialog och ett effektivt samarbete mellan våra trafikmyndigheter. Detta utgör då ett stort problem när det gäller att stärka infrastrukturen mellan och . Varför är detta då så viktigt? Det vet säkert infrastrukturministern men kanske inte alla åhörare. är viktigaste exportmarknad. Handelsexporten uppgick till 120 miljarder . Vi har ökat handeln med med . Vi handlar faktiskt så mycket med som med . Gränspendlingen mellan och är större än gränspendlingen mellan och . Utvecklingen av den norska ekonomin och främjandet av en stark infrastruktur i alla delar borde vara ett starkt svenskt intresse för att binda ihop våra två länder bättre. Men tyvärr finns det ett antal olösta problem på infrastrukturområdet mellan och . Vi har berört E18, men det finns även andra saker som påverkar framkomligheten på väg. Till exempel har stängt tullstationen i Hån under nattetid, som ministern kanske känner till. Det innebär att lastbilar inte kan korsa gränsen på kvällstid. På det sättet skär man alltså av kroppspulsådern i det största flödet mellan och . Tullstationen är stängd under nattetid för att man ska spara pengar. I min värld framstår det som att sila mygg och svälja kameler, om ministern har överseende med det uttrycket. När det gäller ministerns eget politikområde finns det stora problem i dialogen kopplad till järnväg. Vi vet att SJ har fått dra ned på sina X2000‑avgångar på grund av en ombyggnation mellan Lilleström och Kongsvinger som sker . Vi har inte någon gemensam vision för hur man ska få ned restiden med tåg mellan och , och det är ett dilemma. Det tar att åka tåg till och till , trots att det är lika långt. Min poäng är att om vi vill främja handel och tillväxt mellan och – och det tror jag att vi alla i grunden vill göra – handlar det inte om fler exportstrategier, nya uppdrag till Business eller fler främjandeambassadörer, utan det handlar om att man måste få ihop infrastrukturen mellan och . Framför allt har vi inte råd att fortsätta att gå i otakt på det här området genom den bristande koordinering i investeringar som vi ser på och på järnvägen. 78 Statsrådet (S): Dilemmat är ju, , att hade ni varken exportstrategier, främjandestrategier eller infrastrukturinvesteringar. Det är det som är bekymret. Om man åtminstone hade fört en aktiv näringspolitik som hade ökat svensk export hade det varit bra, men tvärtom valde man att vara förhållandevis passiv i relation till omvärlden för att säkerställa den svenska industrins konkurrenskraft, vilket fick katastrofala följder under finanskrisen. tappade då väsentligt mer i industriell kapacitet än många av våra konkurrentländer. Man var tämligen ointresserad i den borgerliga regeringen av att stärka till exempel svensk fordonsindustri. Sedan är det viktigt att utveckla kommunikationerna mellan och , mellan och och mellan och . Vi har från den här regeringen öppnat upp – någonting som alliansregeringen inte gjorde – för TNT-korridorer som möjliggör för gemensam EU-finansiering ända till . Det ökar ju möjligheten ordentligt att hitta bra finansiering av det som är stomnätskorridorer på samma sätt som TNT utsträcks till . var detta något som var förbehållet . Den regering som arbetade åt ville ju inte ge värmlänningarna eller norrbottningarna möjligheten att ta del av EU:s gemensamma medel för infrastrukturinvesteringar, utan man lät det vara förbehållet . Det här är en regering för hela landet. Vi tycker att det är självklart att man ska hitta också den typen av finansieringsmöjligheter för transporter till exempel till eller upp till . Vi litar inte bara till EU:s finansiering. Vi ser också till att själva skjuta till pengar, 100 miljarder mer. Det kommer inte att svara mot alla behov. Det kommer att behövas mer för att ta igen år av underinvesteringar, vare sig vi talar om underhåll eller nyinvesteringar. Men 100 miljarder mer är denna regerings möjlighet till tydlig prioritering av infrastruktur, till skillnad från hur det var när vi hade en regering som prioriterade skattesänkningar. Det är ändå viktigt för väljarna och för dem som följer den här diskussionen att förstå att hur mycket man än i opposition talar väl för olika lokala eller regionala infrastrukturprojekt ska vi komma ihåg att när det väl gäller finns det på den moderata agendan omfattande skattesänkningar såsom jobbskatteavdrag och annat. Det kommer att kosta. har det – varje gång som vi har haft en borgerlig regering – ibland resulterat i stora budgetunderskott. Det innebär att man bakvägen har sett till att framtida regeringar får svårt att finansiera infrastruktursatsningar. Jag vill gärna hoppas och tro att det engagemang som vi nu märker hos oppositionen för att stärka svensk infrastruktur också kommer till uttryck budgetmässigt, även efter valet. Då kan vi få en bredare samsyn i om att det är lönsamt för att ha en väl fungerande infrastruktur, att stärka vägnätet, att säkerställa att lastbilar upp till kan komma fram så att skogsindustrin får förbättrade konkurrensvillkor, att sjöfarten kan utvecklas och att gränshandeln, inte minst mellan och , kan utvecklas på ett bättre sätt. Då krävs det att vi avsätter resurser för finansiering av infrastruktur och av underhållsinsatser. Sedan krävs det, och där har helt rätt, ett ännu närmare samarbete mellan våra regeringar. När det gäller det sistnämnda exemplet med järnväg har det naturligtvis varit ett bekymmer att man på den norska sidan valde att omprioritera sina insatser. Men jag har själv varit i kontakt med den norska infrastrukturministern, och jag tror att det finns förutsättningar att hitta lösningar framöver. Men jag vill gärna ha ett tätare i samarbete. I och i regionen har man ett tätt samarbete med våra norska vänner, och jag hoppas att vi som grannländer ska kunna utveckla det framöver. Det behövs för handeln och för jobben men också för klimatets skull. 79 (M): Tack, infrastrukturministern, för den här debatten! Det har varit en hagelsvärm av olika infallsvinklar som har tagits upp. Låt mig belysa detta med exportstrategin. Problemet som jag har med regeringens näringslivspolitik – ministern lyfte fram den – är att man ger med ena handen och tar med den andra. Man inför exportstrategier som man ökar pålagor och byråkrati för företagen. Enligt är företagsklimatet i nu det sämsta sedan man började mäta 2008. Sedan vill jag ge lite beröm. Det är alldeles utmärkt att regeringen ser till att införa TNT-sträckor från till . Jag har själv motionerat om detta. Jag tror inte att det är därför som regeringen har agerat, men jag välkomnar alla som får en ökad insikt om utveckling och behovet av en bättre infrastruktur mellan och , så därför välkomnar jag att TNT kommer att sträckas mellan och . Sedan har jag några lite mer övergripande och avslutande kommentarer. Jag kan inte låta bli att ta upp de risker som finns när regeringen nu verkar leda in på ett högriskprojekt i form av satsningar på höghastighetståg, som vi vet att det finns så stort investeringsbehov i vägnätet här och . Många av oss politiker har en stor förkärlek för tåg; vi arbetspendlar med tåg och lever nära tåg. Men det är en lite snedvriden verklighet, för huvuddelen av gemene man tenderar att använda bilen väldigt mycket. På de flesta ställen i måste man ändå använda bil, eftersom tågnätet inte sträcker sig över hela landet. Dessa människor betalar ju också skatt, och i mina ögon får de tillbaka alldeles för lite på sin skattsedel i förhållande till det behov som finns här och . Vi måste satsa på vägnätet. Jag vill verkligen vädja till ministern att inte kasta in i något högriskprojekt. eller senare kommer det att få konsekvenser för den ryggrad i vår infrastruktur som vägnätet utgör. 80 Statsrådet (S): När det gäller det sista är det nog ett onödigt påpekande. Jag kommer själv från fordonsindustrin och älskar att köra bil. Jag vet att en mycket stor del i handlar om att kunna ta sig fram på våra vägar. handlar å ena sidan om att skapa nya stambanor, eftersom det är fullt på spåren. Vi måste bygga ny järnväg, eftersom det är fullt på stambanorna eller på andra vägar. Å andra sidan är det en gigantisk investering. Ska det över huvud taget vara möjligt krävs en mycket bred uppslutning. Jag uppvaktas av partikamrater i stora delar av landet. Moderater ser detta som helt nödvändigt för att utveckla regionen i , eller var man än bor. Om vi ska göra en sådan investering måste ett brett handslag finnas, för det kommer att binda kapacitet och resurser . Det får inte ske på bekostnad av annan infrastruktur. Därför är det också viktigt att lösningen sker utanför den nationella planen, därav de förhandlingar som regeringen har bjudit in till. Vi måste nämligen ha resurser att också kunna utveckla vägarna i och eller andra delar av järnvägssystemet i norra eller i östra och västra . Jag har också några kommentarer vad gäller exporten. må säga att företagsklimatet är dåligt, men då är de helt blinda för verkligheten. Det går som tåget. Vi har rekord i export. Vi tar fler marknadsandelar. Vi har den högsta sysselsättningen . Den dubbelstöt man varnade för, där ungdomar skulle gå ut i arbetslöshet, uteblev och i stället har vi fått den lägsta ungdomsarbetslösheten . Den här regeringen har vänt ekonomiska utveckling från 60 miljarder i budgetunderskott till stora överskott och framtidstro, inte minst för svensk industri. Den är inte basically gone, som den förra statsministern sa, utan den är på frammarsch, utvecklas och skapar jobb i och i . Jag är övertygad om att framtiden för är att skapa jobb, sysselsättning och tillväxt och att möta klimatutmaningen i hela landet, inte bara i storstadsregionerna. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:527 Erkännande av folkmordet – seyfo av (L) till utrikesminister (S) 2017/18:528 Lärarbristen av (M) till statsrådet (S) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1244 Det svenska jordbrukets goda smittskydd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1245 Ekologisk produktion av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1246 Förenkling av generationsväxling i företag av (M) till finansminister (S) 2017/18:1247 Lootlådor i spel av (C) till statsrådet (MP) 2017/18:1248 Social housing av (L) till statsrådet (MP) 2017/18:1249 Poliser som bemannar receptioner på polisstationer av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1250 Krav på frisläppande av av (L) till utrikesminister (S) 2017/18:1251 Att underlätta för att bebygga områden med fornminnen av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1252 Långa väntetider vid utfärdande av pass av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1253 Långa vårdköer till BUP av (M) till socialminister (S) 2017/18:1254 Polisens närvaro på landsbygden av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1191 Nedsättning av energiskatten för andelsägd förnybar elproduktion av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1201 Antalet poliser som tillkommit under regeringen av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1202 Kommunala ordningsvakter av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1213 Dumpade kemiska stridsmedel i svenska vatten av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:1215 Dumpade kemiska stridsmedel i svenska vatten av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:1218 GDPR och småföretagare av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1214 Klimatsmart företagande på landsbygden av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1216 Befintliga förnybara energikällor av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1217 Kooperationen av (KD) till statsrådet (S) § 21 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 11 anf. 36 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 68 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Meddelande om aktuell debatt om rättsläget för personlig assistans § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2017/18:501 om SJ:s utveckling 1 Närings- och innovationsminister (S) 2 (V) 3 Närings- och innovationsminister (S) 4 (V) 5 Närings- och innovationsminister (S) 6 (V) 7 Närings- och innovationsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:450 om regelförbättringar 8 Närings- och innovationsminister (S) 9 (M) 10 Närings- och innovationsminister (S) 11 (M) 12 Närings- och innovationsminister (S) 13 (M) 14 Närings- och innovationsminister (S) § 9 Svar på interpellationerna 2017/18:485 och 503 om förnybar energi på 15 Statsrådet (S) 16 (M) 17 (V) 18 Statsrådet (S) 19 (M) 20 (V) 21 Statsrådet (S) 22 (M) 23 (V) 24 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:408 om vägslitageavgift 25 Finansminister (S) 26 (M) 27 Finansminister (S) 28 (M) 29 Finansminister (S) 30 (M) 31 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:433 om icke-medicinsk omskärelse 32 Socialminister (S) 33 (SD) 34 Socialminister (S) 35 (SD) 36 Socialminister (S) 37 (SD) 38 Socialminister (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:455 om vårdköerna 39 Socialminister (S) 40 (M) 41 Socialminister (S) 42 (M) 43 Socialminister (S) 44 (M) 45 Socialminister (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:470 om ungas psykiska hälsa 46 Socialminister (S) 47 (M) 48 Socialminister (S) 49 (M) 50 Socialminister (S) 51 (M) 52 Socialminister (S) § 14 Svar på interpellation 2017/18:507 om EU-avgiften 53 Statsrådet (S) 54 (-) 55 Statsrådet (S) 56 (-) 57 Statsrådet (S) 58 (-) 59 Statsrådet (S) § 15 Svar på interpellation 2017/18:509 om avgörande kring tvistlösning och CETA 60 Statsrådet (S) 61 (MP) 62 Statsrådet (S) 63 (MP) 64 Statsrådet (S) 65 (MP) 66 Statsrådet (S) § 16 Svar på interpellation 2017/18:508 om etablering av pråmtrafiken i 67 Statsrådet (S) 68 BORIANA (M) 69 Statsrådet (S) 70 BORIANA (M) 71 Statsrådet (S) 72 BORIANA (M) 73 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2017/18:512 om trafiksäkerheten på 74 Statsrådet (S) 75 (M) 76 Statsrådet (S) 77 (M) 78 Statsrådet (S) 79 (M) 80 Statsrådet (S) § 18 Anmälan om interpellationer § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 21 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018