prot · H509128 · 2018-06-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Tjänstgörande ålderspresidenten förklarade vald till § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2017/18:30 för från justitieutskottet och 2017/18:36 för från civilutskottet. § 5 Anmälan om faktapromemorior Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM99 Den fleråriga budgetramen 2021–2027 COM(2018) 321, COM(2018) 324 till finansutskottet 2017/18:FPM100 Ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från offentliga sektorn COM(2018) 234 till finansutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utbildningsutskottet: RiR 2018:15 Lärosätenas lokalförsörjning – rum för utveckling § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:SoU20 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap 2017/18:SoU35 Nationell läkemedelslista 2017/18:SoU31 Utökade möjligheter till utbyte av läkemedel 2017/18:CU32 Fler bygglovsbefriade åtgärder 2017/18:CU14 Modernare adoptionsregler 2017/18:CU29 Ny paketreselag och ny resegarantilag 2017/18:FöU14 Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster 2017/18:FöU15 om finansieringssystemet för kärnavfallshantering 2017/18:FöU16 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gasanordningar 2017/18:JuU30 En ny strafftidslag § 8 Svar på interpellation 2017/18:502 om rättsosäkerheten i 1 Utrikesminister (S): Fru ålderspresident, ärade ledamöter och åhörare! Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att agera ytterligare för att kräva Ahmadreza Djalalis frigivning samt om jag avser att agera för att stoppa avrättningen av . Vidare har Amineh Kakabaveh frågat på vilket sätt jag arbetar för ökad rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter i samt vad jag avser att göra inom EU och för del för att förbättra situationen när det gäller kvinnors och minoriteters rättigheter i och andra länder i . Situationen för de mänskliga rättigheterna i är mycket allvarlig, inte minst när det gäller verkställandet av ett stort antal dödsstraff. hållning vad gäller dödsstraffet är väl känd. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som strider mot de mänskliga rättigheterna. Vi fördömer dödsstraffets tillämpning i alla dess former. EU är en drivande aktör i arbetet för avskaffande av dödsstraff, och tar en aktiv del i EU:s arbete. Det omfattande tillämpandet av dödsstraff i , inklusive för minderåriga, är mycket oroande. tar upp MR i alla politiska kontakter med . Den kommer att fortsätta vara tydlig och ha en rak dialog med iranska företrädare i frågan om MR-läget i , inklusive verkställandet av ett stort antal dödsstraff. För sedan nåddes vi av den oroande informationen att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali ska ha fastställts av . UD tar kontinuerligt upp fallet med företrädare för såväl i som i . Jag själv och kabinettssekreteraren har upprepade gånger tagit upp fallet med utrikesminister . Svenska myndigheter har en dialog med iranska företrädare om Djalalis situation. i har begärt tillstånd för att besöka Djalali och även efterfrågat klargöranden om hans situation. Svenska myndigheter står också i kontakt med Djalalis anhöriga. I våra kontakter framför vi med emfas och EU:s syn på dödsstraffet. kräver att dödsdomen inte verkställs, och vi har tillsammans med övriga EU protesterat mot straffet vid upprepade tillfällen. Vi fortsätter våra konsulära ansträngningar för Ahmadreza Djalali. Vi är medvetna om fall och följer det nära, inklusive via vår ambassad i . Vi har via EU uppvaktat de iranska myndigheterna i det här fallet och fortsätter att följa det. Vi tar återkommande upp fall av kränkningar och övergrepp av mänskliga rättigheter med genom EU och bilateralt. Genom vår ambassad i deltar vi i gemensamma EU-démarcher till det iranska och rättsväsendet. Det råder ingen tvekan om att MR-situationen i är mycket oroväckande. position vad gäller MR, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Diskriminering av kvinnor och flickor samt otillräcklig respekt för minoriteters mänskliga rättigheter är exempel på frågor som regelbundet tas upp i vår dialog med . Den kommer också fortsatt att driva dessa och andra MR-frågor inom FN och EU för att på så sätt stärka respekten för MR i . ingår i en kärngrupp av länder som lägger fram resolutionen för att förlänga mandatet för FN:s specialrapportör för mänskliga rättigheter i . för mänskliga rättigheter antog resolutionen och förlängde mandatet med . har arbetat aktivt i denna kärngrupp . Inom EU har vi just avslutat arbetet med att förlänga restriktiva åtgärder, i form av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser samt reserestriktioner, mot personer som är ansvariga för allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter i . kan ha en tydlig roll för att stärka det kvinnliga deltagandet i , på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Detta gäller bland annat det bilaterala samförståndsavtal om samarbete för ökat kvinnligt deltagande som undertecknades under statsministerns besök och som följs upp av . Det är positivt att vi har kunnat förhandla fram och underteckna ett sådant dokument, trots att annars står långt ifrån oss i denna fråga. Det visar på hur vi kan uppnå resultat genom att uttrycka våra principiella ståndpunkter i dialog. 2 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack för svaret, utrikesministern, och tack för ditt engagemang för mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter i ! Som utrikesministern sa i sitt svar begås det just nu i omfattande brott mot mänskliga rättigheter – brott mot kvinnors rättigheter, mot fackliga aktivister, mot kurder och mot andra minoriteter. Det begås brott mot alla oppositionella och inte minst mot kvinnorna, som har levt under könsapartheid. Men de kämpar för sina rättigheter, och de kämpar mot slöjtvånget – även under bevakning av moralpoliser och poliser. Vi vet att Amnesty har uppgivit att avrättade 507 personer , varav flera var barn – minderåriga. Vi vet också att oskyldiga människor döms till döden utan att få en rättssäker rättegång och utan att något i rättssystemet är på de fängslades sida. En av dem, som jag tog upp i min interpellation, är KI-forskaren . Han är dödsdömd och svensk medborgare. Han är en forskare som har åkt tillbaka till sitt hemland för att bidra med kunskaper, och är han dödsdömd. Jag menar att han, om vi inte kräver hans frigivning, säkerligen inte ens kommer att hinna bli avrättad; han kommer att dö i fängelse, som många andra. Många andra arbetaraktivister har inte avrättats utan dött i fängelse, under psykisk och fysisk tortyr. Därför är min fråga om utrikesministern och regeringen kommer att kräva hans frigivning, till exempel när delegation nu – har jag hört – kommer hit . När vi har handelsavtal och utbyte med ska vi också ställa motkrav för att det hela ska vara tydligt. Han är ju svensk medborgare, och jag vet att utrikesministern har gjort allt för att Ahmadreza inte ska bli avrättad. Men det räcker inte; vi vill inte att han ska dö i fängelse utan avrättning. I vilket fall som helst måste vi ge ett ultimatum: Om man ska ha ett handelsavtal måste man också se till att han blir frigiven utan några krav. Jag har också lyft fram en annan person som är dödsdömd. Detta är en ung kille som har fängslats och dömts till döden utan några grunder. Han väntar på att bli avrättad efter . Hans syster har redan begått självmord i protest, och mamman har sagt att hon kommer att sätta eld på sig själv utanför fängelset om de avrättar . Därför menar jag att det är viktigt att röst hörs här och att vi är tydliga. Det är bra att vi säger att vi är emot dödsstraff och att vi gör allt inom EU och FN – det är väldigt viktigt – men också i enskilda fall ska vi kunna höja vår röst. 3 Utrikesminister (S): Det råder ingen tvekan om att situationen för mänskliga rättigheter i är mycket allvarlig. För att kort beskriva hur det ser ut kan jag nämna verkställandet av ett stort antal dödsstraff, som vi har sett , och bristande respekt för rättsstatens principer. rättsväsen är ju inte politiskt oberoende. Rättegångarna kan vara korta – ibland – och utan möjlighet för de åtalade att försvara sig. Straffen är oftast väldigt stränga, och svepande brottsrubriceringar är ett problem. Det är svårt att överklaga domar, då den dömde har begränsad tillgång till försvarsadvokat och inte alltid informeras om sina rättigheter. Denna bristande rättssäkerhet tar vi återkommande upp i alla våra kontakter med iranska myndigheter. Att säkerställa en rättvis rättsprocess är ju en central del också när vi gör gemensamma EU-démarcher. När vi går till det iranska och rättsväsendet, vilket är sådant som vår ambassad i regelbundet deltar i, sker det ofta med anledning av specifika fall. Vi kommer att fortsätta ta upp och försöka påverka situationen för de mänskliga rättigheterna i , även beträffande rättsväsendet och användningen av dödsstraff. Vi kommer också att fortsätta ta upp och nära följa individuella fall. Vi har en kontinuerlig dialog med iranska företrädare om Djalalis situation, och vi kommer förstås att fortsätta att först och främst kräva att dödsstraffet inte verkställs. När det gäller Panahis fall har agerat via EU, som genom ordförandeskapslandet nu har uppvaktat de iranska myndigheterna i . Under denna démarche framfördes oro över den rättsliga processen och tillämpningen av dödsstraffet. Här har verkställandet av dödsstraffet skjutits upp medan de iranska myndigheterna granskar den rättsliga processen. Vi kommer att fortsätta att följa detta mycket noga, och det är viktigt att också förstår att vi gör det. Utan en dialog med iranska företrädare begränsas våra möjligheter att påverka situationen för MR i och att ta upp enskilda fall. Därför är beslut att lämna den kärntekniska överenskommelsen djupt olyckligt. För och EU innebar överenskommelsen att vi har kunnat fördjupa dialogen med , inklusive dialogen om mänskliga rättigheter. Den har öppnat denna kanal, så att säga. Överenskommelsen stärkte de reformvänliga krafterna i . De verkar för ökad öppenhet gentemot andra länder, och de arbetar relativt sett i större utsträckning för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. och EU har varit mycket tydliga med att överenskommelsen måste följas av förbättringar i mycket allvarliga MR-situation. Den isoleringspolitik gentemot som förespråkar riskerar att i stället stärka de konservativa krafterna i , och Trumps beslut riskerar att få negativa konsekvenser även för MR-situationen i landet. Detta är anledningarna till att och EU även fortsättningsvis kommer att verka för att bevara överenskommelsen. 4 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, utrikesministern! Det är väldigt glädjande och stärkande att utrikesministern uttryckligen säger att man vill stoppa avrättningarna och att man lyfter upp frågorna ett steg i FN och EU. Naturligtvis kan inte ett land åstadkomma detta på egen hand; det är därför bra att agera tillsammans med andra EU-länder och . Problemet vad gäller FN är, precis som utrikesministern påpekade, och att inte har något intresse för mänskliga rättigheter i andra länder, inte heller i . Därför är vår röst väldigt viktig i till exempel EU. Vår röst är viktig också när iranska myndigheter eller handelsdelegationer kommer eller när utrikesministern träffar iranska representanter. Det är viktigt att vara tydlig när det gäller mänskliga rättigheter och även när det gäller enskilda fall som och . Dessa två fall har blivit väldigt kända internationellt, men det finns många andra som har blivit dödsdömda och avrättats utan grunder. Kvinnor fängslas och avrättas. Många afghaner och araber i de södra delarna avrättas utan att någon ens vet om detta. Araber och afghaner i är andra eller tredje klassens medborgare. genomför man detta med motiveringen att de skulle sälja narkotika eller vara narkomaner. Det görs dock för att kväva politiska röster genom att man avrättar dem och säger att de är brottslingar. Det får inte ske, särskilt inte nu när vi har kontakter med . Vi vet också att är ett land som ägnar sig åt regional diktatur och imperialism. Man är med och bidrar till kriget i och i samt i kriget mot Hizbullah och Hamas. spelar en stor roll i regionen, bland annat tillsammans med sin allierade . Därför räcker det inte med bara oro. Vi måste helt enkelt ta detta på allvar, både när det gäller att stoppa krig och när det gäller flyktingarna. Varför kommer flyktingar från som har bott i till och andra EU-länder? Det beror på att dessa människor inte har några rättigheter. Vi har sagt att vi ska stoppa flyktingar från att komma till , men vad ska de göra om de inte har några mänskliga friheter och rättigheter? På många punkter måste vi vara väldigt . Mänskliga rättigheter är också flyktingarnas rättigheter och minoriteternas – till exempel kurdernas – rättigheter. De säger att är en politisk aktivist, men han är en av dem som har protesterat mot regimen tillsammans med många andra unga. För att kontrollera kurderna och få dem att hålla tyst avrättar man dem eller kommer med hot om avrättning. På så sätt kvävs alla röster. Om vill öppna upp mot västvärlden, mot och mot EU måste vi därför ställa motkrav på mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter och kurdernas rättigheter. 5 Utrikesminister (S): Det är lätt att hålla med om väldigt mycket av det som Amineh Kakabaveh säger. Etniska och religiösa minoriteter, oppositionella och fackliga företrädare är hårt utsatta i . Det kan finnas skäl att lyfta fram just kvinnornas situation, och regeringen har varit mycket tydlig i dessa frågor. I vår dialog med påtalar vi tydligt de brister vi ser. Det vi kan göra för att få styrka är att verka via FN och EU och använda sanktionsverktyget men också att genom våra uttalanden och bilaterala kontakter påtala detta på alla möjliga sätt. Situationen när det gäller fackliga rättigheter och möjligheten till facklig organisering är väldigt dålig i . Oberoende fackföreningar är inte tillåtna. Många fackliga och arbetsrättsliga aktivister sitter fängslade. Just den situationen togs upp när statsministern var på besök i , och där var faktiskt en representant för med i delegationen. Det blev en viktig diskussion. Det är många svenska företag som är framträdande i fråga om hållbarhet, corporate social responsibility och goda relationer mellan ledning och anställda. En ökad närvaro av och svenska företag ger ju möjlighet att sprida våra svenska värderingar i dessa frågor och också när det gäller arbetares rättigheter och möjlighet till organisering. Det är därför som det är så olyckligt med beslutet från sida att lämna kärnavtalet. Det hade annars funnits möjlighet att få tillträde till . Vi lyfter fram de här frågorna i alla våra kontakter med iranska företrädare på olika nivåer. träffade jag vicepresident med ansvar för kvinnofrågor. Vi hade en mycket bra dialog om bland annat vikten av att öka kvinnors närvaro på arbetsmarknaden. Jag tror att vi kan ha en tydlig roll i att stärka det kvinnliga deltagandet i både på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Det gäller då vårt bilaterala samförståndsavtal om samarbete för ökat kvinnligt deltagande som undertecknades 2017. Det går alltså att uppnå resultat genom att uttrycka våra principiella ståndpunkter i dialog och att sedan följa upp detta. Vi ska fortsätta att använda alla våra diplomatiska och politiska verktyg för att påverka och göra det utifrån vår syn på mänskliga rättigheter, respekten för mänskliga rättigheter. Vi kommer också att fortsätta insistera på att MR-representanten får fortsätta sitt arbete. De resolutioner som antas i i är viktiga ur den synvinkeln. Jag vill tacka Amineh Kakabaveh för våra diskussioner. Vi ska fortsätta att påtala de här bristerna och också ta upp de enskilda fallen, som är väldigt viktiga för oss konsulärt och politiskt. 6 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, utrikesministern! Det är väldigt bra att vi i lyfter fram fackliga rättigheter i , där vi faktiskt har svenska företag och anställer löntagare och arbetare. Men de facto finns inga fackliga rättigheter i , precis som utrikesministern sa. Dessvärre har iranska arbetare i våra företag inte samma fackliga rättigheter som svenska arbetare. Därför är det angeläget att se till att fackliga rättigheter och rätten att organisera sig finns. Den rätten ska finnas också i och med att svenska företag verkar i . Dessvärre ser jag inte så positivt på utvecklingen som utrikesministern gör. I används också den utrikespolitiska situationen, till exempel Trump, för förtrycket mot det egna folket. är i djup ekonomisk kris. Men det vill man inte tala om, utan det är lättare att tala om EU och och att allt som händer i är deras fel. Det brukar vara så när diktaturer helt enkelt vill befästa sin makt. Därför hoppas jag att utrikesministern svarar på min sista fråga om utrikesministern vill kräva att KI-forskaren friges och stoppa avrättningen av och alla andra politiska fångar. Det är viktigt att vår röst aldrig dör, utan måste vara en röst för kvinnors rättigheter och fackliga rättigheter. 7 Utrikesminister (S): Tack, Amineh Kakabaveh, för den här diskussionen! Jag har verkligen inte påstått att vi kan se en särskilt positiv utveckling i . Tvärtom har vi i ökande grad varit bekymrade över utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter. Vi har sett hur antalet dödsstraff som har utfärdats och verkställts har ökat och att mänskliga rättigheter inte respekteras. Vi har varit väldigt oroliga över detta. Det är därför som vi har återkommande diskussioner i EU-kretsen om sanktionsbestämmelserna och beslutat oss för att förlänga sanktionerna. Vi har även gjort démarcher åtskilliga gånger. Det har också rört de enskilda fallen, där vi får solidaritet från andra EU-länder. Det gör oss mycket starkare. Och i våra bilaterala kontakter påpekar vi detta ständigt. Problemet är förstås att Trump meddelat att man vill lämna kärnavtalet. De krafter som då får stöd är de mest konservativa krafterna. Det kommer inte att hjälpa oss i vår kamp för att vrida utvecklingen mot en situation med större respekt för mänskliga rättigheter. När det gäller enskilda fall beror vårt tillvägagångssätt på vad vi bedömer bäst gynnar frågan och den enskilda personen. Då måste vi ibland välja att offentliggöra kritik, men ibland måste vi vara mer diskreta. Men vi vill göra skillnad för den enskilde. Vi kommer att fortsätta hävda att dödsstraff inte ska tillämpas, och vi kommer att fortsätta vår dialog för att försäkra oss om att det blir en respekt för mänskliga rättigheter i . Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:549 om folkens situation i 8 Utrikesminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig vad ska göra för att genomföra konkret fredsarbete och utrikespolitik för att bidra till minskad internationell vapenhandel och svensk vapenexport. Hon har också frågat hur jag avser att avveckla beroendeförhållandet mellan och EU och kopplat till flyktingströmmar till . Interpellanten har också frågat vad regeringen avser att göra i nationell kapacitet och inom EU för att ska frige HDP-ledaren och andra politiska fångar samt hur jag avser att förmå att genomföra demokratiska val utan presidentkandidater i fängelse. Kakabaveh har vidare frågat hur nationellt och som EU-medlem ska undanröja hot mot dem som flytt från och vars frihet begränsas av flyktingspionage och angiveri. Interpellanten har också frågat hur som enskild stat och inom EU avser att förmå turkiska trupper att lämna Afrin och Rojava. Avslutningsvis har Kakabaveh frågat mig vad regeringen avser att göra för att ska avlägsna terroriststämpeln från PKK. Det ställs alltså många frågor i interpellationen. Jag delar interpellantens djupa oro över situationen på flera håll i , inte minst i , och över det försämrade läget i vad avser mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. fortsätter konsekvent att uppmärksamma situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i ska förbättras. agerar även lokalt, exempelvis genom att våra utlandsmyndigheter bevakar rättegångar som en del av det diplomatiska uppdraget. Både i och generalkonsulatet i har bevakat rättegångarna mot HDP-ledaren . Regeringen uttalade redan när Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş greps att de borde släppas. Parlamentariker som Demirtaş måste tillåtas att verka i enlighet med sitt demokratiska mandat. Regeringen förväntar sig att president- och parlamentsvalen i , och processen som leder fram till valdagen, genomförs i enlighet med internationella standarder för fria och rättvisa val. Därför ser jag med djup oro på det faktum att undantagstillstånd fortfarande råder i landet, vilket försvårar möjligheterna för oppositionspartier och kandidater att driva valkampanj på lika villkor. Regeringen välkomnar att bjudit in Odihr att observera valen, och bidrar med ett robust stöd i form av valobservatörer till denna insats. Vad gäller flyktingströmmar kan konstateras att har tagit emot över 3 ½ miljon flyktingar, vilket landet faktiskt förtjänar vårt erkännande för. EU stöder flyktingmottagande genom en finansieringsfacilitet på . Detta är EU:s största humanitära insats någonsin, där miljoner människor, varav en stor andel är barn, får humanitär hjälp, utbildning och sjukvård. Regeringen har varit tydlig i sin kritik mot militära insats i såväl bilateralt som inom EU och FN. Jag har tidigare i denna kammare redogjort för ledande roll i vad gäller resolution om landsomfattande eldupphör för att möjliggöra humanitärt tillträde. Resolutionen är tillämplig i hela , inklusive Afrin. Det som sker i Afrin är oacceptabelt, med uppgifter om plundring och där människor tvingas på flykt. Detta har vi fördömt. Avseende frågan om hot mot personer av turkisk härkomst är det som har uppgiften att förebygga och uppdaga flyktingspionage. har ett informations- och erfarenhetsutbyte med andra länder där det bedöms relevant. Avgörande för att kunna förhindra flyktingspionage är dock att misstänkta aktiviteter kommer till Säpos kännedom. Avseende PKK är organisationen terroristlistad av EU. Den viktigaste frågan är hur man förmår turkiska staten att återuppliva en trovärdig och inkluderande fredsprocess i landet. Detta verkar för, såväl bilateralt som inom EU. Jag delar interpellantens oro för att alltför bred tillämpning av antiterrorismlagstiftning kan användas för att komma åt poliska meningsmotståndare. Detta har vi också framhållit inom ramen för EU:s och högnivådialog om terrorismbekämpning. Inom regeringen ansvarar justitie- och inrikesminister för frågan om exportkontroll av svensk krigsmateriel. Jag vill dock lyfta fram att har ett av världens mest strikta regelverk för vapenexport. Reglerna har skärpts ytterligare med ikraftträdande av en ny krigsmateriellag. Även internationellt verkar för en stärkt kontroll av vapenexport, bland annat genom att driva på och ge stöd till ett effektivt genomförande av . fortsätter att nära följa utvecklingen i , och i fokus för vårt engagemang står demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vi tar varje möjligt tillfälle att inskärpa våra budskap till turkiska motparter, såväl på egen hand som i samverkan med andra EU-länder, i bilaterala kontakter och i multilaterala sammanhang. 9 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar utrikesministern för svaret.