prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — Angående assistansen har du sagt att alla ska få det stöd och den hjälp som de behöver. Men assistans handlar om så mycket mer än det. Assistans handlar om rätten till självbestämmande och om att ha rätt att leva sitt liv som alla andra. Jag vet inte vad det betyder att få stöd och hjälp. Det kan betyda alla möjliga insatser. Det kan handla om hemtjänst, om socialtjänstlagen eller om vad som helst. Vad vi pratar om – det som vi slåss för – är att säkra grundintentionen i LSS och att se till att den personliga assistansen funkar som det är meningen att den ska göra för att vi alla ska ha rätt att leva våra liv. Att säga att man ska få stöd och hjälp är inte samma sak. Min fråga är: Förstår du skillnaden? Förstår ni skillnaden? 50 (S) replik: ska jag bli väldigt personlig, . Jag kan förstå denna fråga mycket bättre än vad du och resten av församlingen gör. Jag har en dotter med stora funktionsvariationer som får stöd i enlighet med LSS. Jag brukar aldrig tala om detta offentligt, men jag tyckte att du trampade på en fruktansvärt öm tå. Jag förstår precis vad LSS innebär. Vad gäller min dotter får hon med den nya tolkningen de insatser som vi tycker behövs. Det låter som att ingen i hela landet får hjälp, men vi ska komma ihåg att de flesta får väldigt fin hjälp. Jag vet vad LSS innebär. Det innebär att , som hon heter, får följa med till kafeterian, köpa sig en pizza och vara med och titta på innebandyn. Men om jag i ett anförande skulle rabbla upp allt vad stöd och service innebär skulle det ta tid och bli ganska tröttsamt. Jag vill ändå understryka en gång till att det är klart att ni i kunde ha påverkat budgetförhandlingarna om ni hade haft detta som er högst prioriterade fråga. Ni prioriterade bland annat frågan om vinster i välfärden ganska rejält. Jag tycker att det vore klädsamt att vara lite mer nedtaggad i kritiken när man ändå ingår i ett visst samarbete. Det står jag för. 51 (MP): Åhörare, tittare och lyssnare! Den rödgröna feministiska regeringen arbetar målmedvetet och långsiktigt med att utveckla välfärdspolitiken i en hållbar riktning. Utskottets betänkande 17 Vissa förslag om personlig assistans är, tycker jag, ett tydligt exempel på hur den här regeringen tar tag i problem som borde ha varit åtgärdade för länge sedan. LSS-lagstiftningen innebar en revolution för dem som berörs av lagen. Medborgare med svåra funktionsvariationer fick helt plötsligt rätten att leva självständiga liv, precis som alla andra. Om många politiker, till exempel från denna talarstol, upprepar att denna reform är hotad kan folk uppfatta det som en sanning. har vi ett parti kvar som inte har talat i debatten, men jag har svårt att tro att detta parti skulle ha en annan uppfattning än vad samtliga andra partier här har redovisat, nämligen att vi är överens om att vi står för intentionerna . Vissa förslag om personlig assistans Detta är en rättighetslagstiftning. Oavsett vilka budgetbeslut som fattas är det rättigheten som styr. Myndigheten är skyldig att följa lagen, och myndighetens budget kan dras över om det skulle vara så att politikerna avsätter för lite pengar till denna rättighet. När lagen började att gälla, 1994, växte det fram ett stort antal företag som levererade den service som denna lag gav möjlighet till. domineras marknaden av fyra stora företag. Jag hoppas att det är de oseriösa aktörerna som har rensats ut. De studier som har gjorts under dessa år – det har ju skett ett antal gånger – pekar också på att det från början förekom ett ganska omfattande fusk med skattemedel på detta område men att det har minskat. Lagstiftning är ett komplicerat arbete. Antagligen gick det väldigt fort 1993, när lagen kom till. Kanske handlade det, som det ofta gör i politiken, om att ett fönster öppnade sig så att det gick att genomföra en sådan fantastisk reform. LSS-lagstiftningen fick väldigt många tydliga positiva effekter. Det fanns ingen kritik, utan det hela rullade bara på. Jag var kommunalpolitiker , och jag tror att vi var ganska stolta när vi visade upp för delegationer från andra länder hur väl vi ordnade det för personer med funktionsvariationer här i vårt land. Men sedan började det att komma smolk i bägaren. Domstolsprövningar ändrade på hur lagen kunde praktiseras av myndigheterna. inskränkte en dom begreppet ”grundläggande behov”. konstaterade att LSS inte kunde tillämpas vid behov som ligger utanför socialtjänstlagens område. inskränktes vissa insatser till att enbart vara möjliga att bevilja för dem med psykiska funktionshinder. Dessa domar fick naturligtvis stora negativa konsekvenser för hur rättigheterna i LSS-lagstiftningen kunde tillämpas. Försämringarna blev så omfattande att regeringen beslutade att tillsätta en stor utredning . Vi såg hur de intentioner som låg bakom LSS-reformen steg för steg gröptes ur när lagen prövades av rättsväsendet. Vi såg att vi måste försvara rättigheterna genom att försöka att skriva om lagen så att den skulle hålla för att prövas av domstolarna. Som vi har hört i tidigare ordväxlingar i debatten har det egentligen varit uppenbart att politiken borde ha tagit i detta . Självklart ska ingen som har behov av de rättigheter som finns med i LSS-lagstiftningen för att kunna leva ett normalt liv fråntas den rätten, så som jag tycker att en del mindre seriösa debattörer försöker att påstå. Någon sådan ambition känner jag inte till. Så kom då, fru talman, domen 2017 som omöjliggjorde rimliga arbetsvillkor för assistenter och gav anordnarna hopplösa förutsättningar för att anställa. Helt plötsligt räknas inte tiden mellan insatserna som arbetstid – ungefär som om spärrvakten i tunnelbanan bara skulle få betalt när någon passerar spärren eller som om telefonisten på SOS Alarm eller 1177 inte skulle få betalt för tiden mellan samtalen. Man kan också tänka sig räddningstjänstpersonal som inväntar att ett larm ska komma – ska personalen inte ha någon anställning då? Regeringen såg problemen med domen. Denna problematik fanns inte med i den utredning som tillsattes 2016. Regeringen gav alla berörda myndigheter i uppdrag att snabbt titta på vilket underlag de kunde få fram för att regeringen skulle kunna vidta åtgärder, till exempel genom lagstiftning för att korrigera detta. Vissa förslag om personlig assistans Tyvärr innebär rättssäkerhetskraven och behovet av genomarbetade underlag när man lagstiftar att det tar tid att få fram åtgärdspaket. Bedömningen var, som jag redan har sagt, att de nya tillkommande problemen inte gick att hänskjuta till den stora . Detta beror på att vi inte vill förlänga den – vi tycker att det vore synd att ge tilläggsdirektiv som gör att vi kanske måste skjuta fram den till . Här krävs det ett snabbspår. I samband med domstolsprövningar har det visat sig att det i den nu gällande LSS-lagstiftningen ur många olika perspektiv är otydligt när det är möjligt att bevilja personlig assistans. Detta är ett problem, och vi måste förtydliga vad som gäller. Med denna proposition från regeringen, som vi har skrivit ett betänkande om, blir det tydligt att det ska gå att bevilja assistans, såväl och beredskap som vid situationer då man kan förvänta sig att det kan uppstå behov. Propositionen tar också hand om tvåårsomprövningarna, som flera har berört. Vi väljer att ha kvar möjligheten att kunna göra omprövningar vid drastiska förändringar av situation för den berörde. Det är ju inte så kortsiktigt att det skulle ändras efter valet, om vi sitter kvar, utan det står väldigt tydligt i det här att det är en bedömning. Man väljer att citera det man vill. Ni valde att citera den första meningen, men i nästa mening står det att enligt regeringens uppfattning bör detta – som då stod i den föregående meningen – bli aktuellt tidigast när en reformerad assistanslagstiftning träder i kraft. Och när gör den det? Det tar väl säkert efter att utredningen är klar innan förslaget kan användas, även om en regering jobbar snabbt, så någonstans där, kanske om från . Man ska alltså läsa hela texten och inte bara de bitar man tycker är intressanta för den egna argumentationen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, fru talman. Det har kommit in en del följdmotioner. Jag måste säga att jag tycker att det har argumenterats bra för dem här, och jag tror att en del av det som finns i dem mycket väl skulle kunna bli regeringens förslag . Vi har dock sett att det är viktigt att åtgärda saker snabbt, och därför har vi så fort vi har kunnat tagit fram ett snabbspår för det vi har kunnat få fram beslutsunderlag för. Det ställs ju ganska stora krav på underlagen för att man ska kunna lägga fram en proposition till . Det får inte regeringen göra hur som helst. Jag tror mig veta att det också kommer ytterligare förslag utifrån det arbete som har pågått , så jag hoppas att vi kommer att kunna få ytterligare förslag från regeringen rätt så snart. Om det sedan blir ytterligare någonting före den stora utredningen vågar jag inte säga. Det tar lite om jag ska kommentera alla de förslagen, så jag nöjer mig med ett av dem. Jag vill då från sida påpeka att vi självklart är väldigt angelägna om att vi har bra kontrollmetoder och uppföljningsarbete för att se till att resurser används på rätt sätt. För oss är det en väldigt viktig försvarslinje när det gäller alla typer av välfärdsreformer att de inte missbrukas, för då kan de få dåligt rykte. Medborgarnas stöd bygger på att politiken klarar av att styra resurser så att den som ska ha en resurs verkligen får den och inte andra som inte ska ha den. Det är jätteviktigt, annars fungerar inte demokratin. Vissa förslag om personlig assistans Jag vill bara än en gång påpeka att det inte finns några intentioner från regeringens eller sida att försämra villkoren i LSS-lagstiftningen. Tvärtom är vår ambition just att säkerställa att lagen fungerar så som den ursprungligen var tänkt. Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 52 (C) replik: Jag begärde ordet när jag hörde från säga att när man lyssnar på debattörerna låter det som om LSS är hotat. Då, fru talman, undrar jag vilken värld riksdagsgrupp och lever i. Har man inte fått alla dessa hundratals mejl från förtvivlade människor? Möter man inte de funktionshindrades organisationer? Möter man inte de assistansberättigade? Läser man inte statistik som säger att 1 200 färre har assistans jämfört med ? Ett sådant uttalande är för mig något svårt att förstå. Sedan säger att någon ambition att försämra LSS känner han inte till. Nej, fru talman, men sex mycket kloka, framstående miljöpartistiska landstings- och regionpolitiker känner till det. I Dagens Samhälle skrev man så här: ”Direktivet till utredningen är dock tydligt; att göra besparingar av statsfinansiella skäl. Det är därför inte konstigt att många reagerar starkt mot förslagen och vad de skulle innebära i form av inskränkningar i människors liv.” De sex ledande miljöpartisterna i landsting och regioner skriver vidare att ”nu måste regeringen tydligt ta avstånd från förslagen och skriva om direktiven till utredningen”. Jag skulle förstås vilja ställa frågan till eller till de miljöpartister i som har godkänt dessa direktiv, men de finns inte i kammaren, så jag ställer därför frågan till : Håller med de sex kloka miljöpartisterna, som säger att regeringen måste ta avstånd från förslagen och skriva om direktiven till utredningen? 53 (MP) replik: tillhör tyvärr dem som bidrar till att försöka blåsa upp inställningen att LSS-lagstiftningen skulle vara hotad. Jag beklagar det. Om lyssnade på den politiska debatten skulle han förstå att det inte finns något parti som vill hota LSS-lagstiftningen. Vi försöker försvara den, men vi har olika roller som oppositionspartier och regeringspartier. Vi måste ta ansvar för processen. Det är skillnaden. Jag har varit oppositionspolitiker själv, så jag vet att det finns rollfördelningar. Sedan tycker jag att det är lite magstarkt att komma här och säga att vi ska ta avstånd från förslagen. Utredningen kommer med sina förslag – vi får diskutera det då. 54 (C) replik: Vissa förslag om personlig assistans riksdagsgrupp och har en helt annan verklighetsbild än den som jag och har. Vi möter ju de här människorna som är förtvivlade därför att de blir av med sin assistans. Då låtsas som om det här inte har någonting med politiken och regeringen att göra, men finansministern i den regering som stöder sa tydligt att det skulle ske besparingar på det här området. Det är också det som har gått ut i regleringsbrevet till , och det är det som står i det direktiv som har varit med och skrivit till utredningen. som representerar riksdagsgrupp säger att det är magstarkt att göra den koppling som de här miljöpartistiska politikerna, jag och ser. Det innebär i så fall att och riksdagsgrupp tycker att kollegerna har fel. De tycker inte, som miljöpartisterna runt om i landet uppenbarligen gör, att kravet på besparingar på assistansersättningen av statsfinansiella skäl får svåra konsekvenser för människors liv och att regeringen därför, som miljöpartisterna runt om i landet skriver, tydligt måste ta avstånd från förslagen och skriva om direktiven till utredningen. Jag håller till punkt och pricka med om vad de här miljöpartisterna har skrivit i Dagens Samhälle, men min tolkning är att och riksdagsgrupp tycker att det är ett magstarkt påstående att säga precis som de säger. Mitt intryck är att det här är sex politiker som har kontakt med de människor som drabbas stenhårt och kanske dessutom läser den statistik från som visar att 1 200 färre har assistans jämfört med när klev in i . 55 (MP) replik: Jag har väldigt svårt för den debatteknik som håller på med, att liksom tala om vad motståndaren säger och tycker och så vidare. Jag besöker många kommuner runt om i landet, och jag träffar många funktionshindrade. Jag vet exakt och precis lika väl som hur de här förändringarna slår, och jag vet att det började redan den förra mandatperioden. Jag vet att LSS har urholkats och att det är en process som har pågått . Jag är jättekunnig på det området, ska jag tala om. Jag kan jättemycket om hur människor drabbas. Det betyder inte att det finns några partier här som inte vill att intentionerna som fanns från början, 1993, ska finnas kvar. Det betyder inte det, utan vi försöker ta ansvar, vilket inte har gjort. Han har inte tagit ansvar för att försöka förstärka lagstiftningen så att de grundläggande intentionerna kan leva kvar. Vi försöker göra det. Vi tillsatte en utredning som har ambitionen att se till att vi får en lagstiftning som håller för de här prövningarna, för vi såg att den inte gjorde det. Det är det vi arbetar med. Att sedan komma och prata om budget hit och dit – det här är en rättighetslagstiftning, . Glöm inte det! Det är en rättighetslagstiftning. 56 (L) replik: Vissa förslag om personlig assistans Jag ska göra något lite ovanligt och instämma med . Både i talarstolen och repliktalarstolen sa han, likt många andra här inne: Vi vill såklart att alla som har rätt till hjälp ska få det. Ja, det är lätt att säga – så länge man inte är beredd att erkänna att rättigheterna faktiskt inskränks och att det har beställts ytterligare metoder för att dessa rättigheter, i grunden mänskliga rättigheter, ska inskränkas. Hjälpen stämmer inte längre överens med behoven, . Det är solklart. Vi ser det i medierna, och jag ser det i min mejlbox och telefon. kommer nya rapporter. Jag vill gärna ha ett förtydligande av : Varför är det en diskrepans mellan ert ”självklart vill vi, och självklart får alla sitt stöd” och det faktum att det inte är så? Det andra lyfte fram var de tusen företagen, och jag tolkade det som att det var ett problem, och att det är fyra större bolag som dominerar. Frågar man de enskilda assistansberättigade tror jag varken att de fyra stora dominerar eller att det är ett problem att det är tusen företag. För mig är det definitivt inget problem utan en fördel, för det visar att valfriheten fungerar. Det visar att lagens intentioner att man fritt ska kunna välja sin assistans fungerar, och det ska vi värna, , inte motarbeta. 57 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Jag tog upp de många företagen – som har blivit betydligt färre, och många är inte aktiva – för att jag ville ha ett underlag för att visa på det som jag tror har skett. Det startades många företag, och i början var det ganska mycket fiffel och pengar som försvann ut ur systemet. Att utredningar visar att fusket har minskat tror jag hänger ihop med att större företag har en större del av marknaden och att de minsta har försvunnit eller är inaktiva eftersom det inte är lika lukrativt längre och det krävs mer juridisk kompetens. Jag håller med om och tycker att jag försökte säga i mitt anförande att det är jättestor skillnad mellan lagens intentioner och vad vi politiker vill och det stöd man får . Det är därför som vi, till skillnad från vad ni gjorde vid makten, aktivt försöker ändra på detta. Vi har tillsatt en utredning för att se över hur vi kan få en LSS-lagstiftning som håller, så att de intentioner som ligger bakom också kan klara domstolsprövning. Är det inte tillräckligt tydligt uttryckt vad som faktiskt gäller kommer vi att få problem med att det vi vill ska bli praktik inte blir det. Jag håller med om att det är ett jätteproblem att det är så stor skillnad mellan vad tanken med lagstiftningen är och vad som faktiskt levereras. Folk far illa på grund av det, och det är därför vi är oroliga och jobbar med detta. 58 (L) replik: Jag tackar för svaret, även om jag givetvis inte är helt nöjd med det. är vi tillbaka där debatten började, med direktiven till utredningen. Var i direktiven står allt det goda som vill att den ska leverera? Vissa förslag om personlig assistans Besparingar och ekonomi nämns fyrtiotalet gånger i utredningsdirektiven. Valfrihet nämns i en bisats, om vi ska jämföra med det. Det står uttryckligt i direktivet att man inte får lov att komma med något förslag som kostar mer än , att det är den personliga assistansen som ska betala det och att ytterligare besparingar kan komma att ske av statsfinansiella skäl, vilket tidigare nämnts. Här har vi knuten till alltihop. Det är ett omöjligt läge för såväl utredaren som för de ca 16 000 människor som är assistansberättigade. Av dessa får 14 000 assistans ; resten får det inte. Ett annat bekymmer är just vilka som får och inte får. Det framhålls att de får det från kommunen eller att de får andra insatser i stället. Men visar i sin senaste rapport att av dem som har fått avslag är det som inte har någon insats alls och som inte har fått något annat i stället trots att de har haft omfattande assistansinsatser. Vi har ingen aning om hur dessa lever sina liv . Sannolikt är ett flertal av dem instängda i ett mycket fattigare liv . Detta är ett bekymmer, . När kommer kraven på tilläggsdirektiv? 59 (MP) replik: Jag tror inte att det kommer några tilläggsdirektiv, för vi är rädda att det ska försena processen. Jag vet att tilläggsdirektiv har diskuterats, men jag bedömer att det skulle vara till nackdel för brukarna. Vi vill ha en så snabb process som möjligt. Jag kan erkänna att jag inte är nöjd med utredningsdirektiven. Men alla erfarna politiker vet att det är ovanligt att man inte har den typen av skrivningar eftersom , som är tredje statsmakten eller något sådant, har oerhört stort inflytande på alla dokument som går ut från . Det normala är därför att ha formuleringar som ska säkerställa att offentliga medel inte spenderas på ett ansvarslöst sätt. Detta kan uttryckas på mer eller mindre bra sätt, men här handlar det om en rättighetslagstiftning. Visst kan en sådan formulering påverka utredningens förslag, men syftet är i grund och botten att säkerställa att lagstiftningen klarar att prövas i domstol och att dessa rättigheter ska gälla. Det är grundtanken. Jag har inte den texten här, men jag vet att ni citerar just den del som har med ekonomin att göra. Jag förstår det, för det är tacksamt för oppositionen att göra det. Men i alla utredningar som skedde fanns detta med i nästan alla utredningsdirektiv, för det är en hållhake som systemet kräver. 60 (KD): Ett samhälle ska bedömas utifrån hur vi hanterar och stöder varandra i de situationer i livet när vi är i störst behov av varandra. Det är detta som är att vara samhälle tillsammans. Politikens främsta uppgift är att se till att våra gemensamma resurser används till det som är det viktigaste. Vi har en regering som säger sig ha ett reformutrymme på 40 miljarder men som satt stilla och tittade på när man i budgetprognos konstaterade att utgifterna för assistansersättning minskade med 4,8 miljarder . minskade de, i förhållande till prognos, med 2,7 miljarder, och visar den senaste prognosen att de kommer att minska med ytterligare 1,4 miljarder. Vissa förslag om personlig assistans Ambitionsnivån har sjunkit, och regeringen har valt att inte vidta de aktiva åtgärder som behövs för att styra upp den utveckling som allt snabbare går åt helt fel håll. Dagens debatt handlar inte så mycket om vad propositionen innehåller utan om vad den inte innehåller. Det finns en stor enighet om att de nödbromsåtgärder som regeringen nu gör är nödvändiga, men vi är inte överens om att, som regeringen nu väljer att göra, passivt se på när det gäller de förändringar som har pågått . Jag förstår att det är svårt att hänga med för den som inte följer denna fråga noga. Vi ser en rättsutveckling med domar , 2012 och 2015. Den nuvarande regeringen pekar bakåt i tiden och säger: Ni gjorde ingenting då. Men myndigheternas analyser – den senaste kom – är väldigt tydliga: Det skedde något 2015. Det var då man började göra nya tillämpningar. I den senaste budgetprognosen från pekar man på att det blev en fördubbling av antalet indrag. Personer som kanske hade haft assistans fick det inte längre, trots att behoven var desamma. Det blev en fördubbling . Detta har den nuvarande regeringen valt att inte göra något åt. Utöver det som redan har framförts av de andra som står bakom våra gemensamma reservationer vill jag yrka bifall till reservation nr 2. Något har uppstått genom det som regeringen nu gör, vilket går helt emot de rättsprinciper vi har. Det skapar en olikhet inför lagen. Regeringen stoppar det som hade kunnat drabba många: att få sin assistans indragen. Men inget görs när det gäller att återupprätta stödet för dem som redan fått ett negativt beslut, fördubblingen av antalet indrag eller den enorma ökningen av antalet avslag för dem som söker . För dem hjälper det som regeringen har lagt fram inte över huvud taget. Samma sak gäller alla som får stöd från kommuner och som nekas på samma grund, eftersom kommunerna är bundna av samma domar från . Jag hoppas att enskilda ledamöter från partierna väljer att stödja våra reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Genomförande av direktivet om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension betänkande 2017/18:AU6 Genomförande av direktivet om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension (prop. 2017/18:56) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 11 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor betänkande 2017/18:TU6 61 (M): Jag står bakom samtliga av och Alliansens gemensamma reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservationerna 1 och 3. Jag kommer i mitt anförande att beröra de mer direkta järnvägsfrågorna, medan min kollega senare kommer att tala om kollektivtrafiken. En väl fungerande järnväg är viktig för att människor ska kunna ta sig till och från arbetet, till fritidsaktiviteter eller för att resa i vårt land. Den är också avgörande för att företag och industri ska få sina varor levererade och i längden för tillväxt och konkurrenskraft. Svensk järnväg är svårt eftersatt. När regeringen tillträdde var tonläget högt. problem skulle åtgärdas dag ett, lovade socialdemokrater i valrörelsen. är problemen fortsatt stora.