prot · H60933 · 2018-12-19 00:00:00 — Den positiva trend vi har sett i olyckstalen har tyvärr stannat upp, och signaler tyder på att antalet olyckor ökar, vilket kommer att ge ett dystert resultat . var antalet dödade i trafiken hela 287 personer. Det kan jämföras med 2017, då 253 personer omkom i trafikolyckor. Vi ser också en ökande trend när det gäller drogpåverkade förare i samband med olyckor. omkom 81 personer i alkohol- eller drogrelaterade olyckor. Det är av de omkomna. För att öka trafiksäkerheten finns inte en enkel och snabb lösning, utan här måste flera åtgärder vidtas. Vi sverigedemokrater föreslog i vår budgetmotion utöver regeringens budgetförslag. Vi föreslog också 500 miljoner riktat till de kommunala vägarna – pengar som skulle ha gjort stor nytta i arbetet med höjd trafiksäkerhet. föreslår också satsningar på en särskild enhet för kontroll av den yrkesmässiga trafiken, en enhet med specialutbildade tjänstemän som besitter en kompetens i trafiklagstiftningen som den reguljära polisen saknar. Svensk transportnäring har utsatts för en osund konkurrens. Seriösa företagare inom transportsektorn får allt svårare att utöva sitt företagande, och flera företag har också gått i konkurs till följd av den rådande situationen. Orsaken till konkurserna är inte ett dåligt företagande, utan svaret finner vi i den osunda konkurrenssituation som råder. De kriminella nätverken, vilket det ofta är fråga om i de här fallen, ”flyger” helt ostört under myndigheternas radar och kan lugnt bedriva sin brottsliga verksamhet. De kriminella har också på ett effektivt sätt nästlat sig in i våra logistikflöden, ty transporter är en viktig del i den brottsliga verksamheten. Ett annat problem inom transportnäringen är manipulerade färdskrivare. Det är ett brott mot regelverket som ökar dramatiskt och ett fusk som sätter konkurrensen ur spel. Inte minst får det allvarliga konsekvenser för trafiksäkerheten. Tänk er själva en förare som har suttit bakom ratten på ett tungt fordon och bokstavligt talat kört dygnet runt. Vilka konsekvenser får det för trafiksäkerheten? medan jag var kvar på trafikpolisen i och var ute på kontroll av den yrkesmässiga trafiken stoppade vi en förare som hade kört i utan godkänd dygnsvila. Och med dagens digitala teknik erbjuds stora möjligheter att släcka ut färdskrivaren helt och hållet, vilket gör att man i princip kan köra dygnet runt utan att något händer. publicerades en artikel i flera tidningar där polisen konstaterar att ett fordon med manipulerad färdskrivare kan köra in extra. Det är lätt att förstå hur lockande det är för mindre seriösa åkerier att plocka dessa lågt hängande frukter. Risken för upptäckt är i princip noll eftersom antalet kontroller av den tunga trafiken är ytterst begränsad. Tala om att snedvrida konkurrensen! Ett annat förslag vi sverigedemokrater har lagt fram är en återflytt av kontrollerna i företagens lokaler från Transportstyrelsen till en vägkontrollgrupp. Sedan Transportstyrelsen övertog dessa kontroller har man gång på gång visat att man inte är kompetent att göra dem. Man når helt enkelt inte det medvetna fusket. Ska det medvetna fusket tas måste det tas ute på vägarna. Både buss- och åkerinäringen har vid upprepade tillfällen påtalat hur fel dessa kontroller slår då myndighetens kontrollmetoder inte fångar dem som fuskar. Med en särskild vägkontrollgrupp som har till uppgift att kontrollera den yrkesmässiga trafiken kan man snabbt och effektivt kontrollera och vid behov lagföra dem som ägnar sig åt färdskrivarfusk eller annan kriminell verksamhet. Med en särskild vägkontrollgrupp säkerställer man också att personalen har rätt kompetens för uppdraget. En särskild vägkontrollgrupp kan snabbt gå in i ett företag och utföra en så kallad företagskontroll när de upptäcker oegentligheter vid en vägkontroll. Jag kan inte låta bli att kommentera detta med A-traktorer eftersom jag kommer från en bygd som bokstavligt talat är nedlusad av A-traktorer. Ett av de uppdrag jag hade när jag jobbade på trafikpolisen var just att kontrollera dessa. En kostar inga , utan det är oftast en gammal som är ombyggd av ungdomar. Det är i och för sig ganska bra att de sysselsätter sig med lite mekaniska kunskaper, men ibland blir det lite fel. Men en kostar inga 100 000. 229 (C): Digitaliseringen för människor närmare varandra, och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att vi ska kunna bo, leva och arbeta i hela landet. För är it det femte transportslaget, som jämte vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör just boende, arbete och sysselsättning i hela landet. För att vi ska kunna nå bredbandsmålen som är uppsatta behöver vi öka takten. Ett sätt är att ska få ökat ansvar för just bredbandsfrågor i den stora infrastrukturplaneringen – detta för att man på ett tydligt och bra sätt ska få in planeringen av it i bland annat förstudier och utredningar och i fyrstegsprincipen. Tack vare teknikutvecklingen ökar användningsområdena för telefoner och surfplattor. Ökad täckning och allt högre överföringshastighet efterfrågas för att möjliggöra att de internetbaserade tjänsterna ska kunna användas överallt. Framför allt i glesbefolkade områden kan just mobiltäckningen vara till stor hjälp innan fiber har kunnat byggas ut helt och hållet. En väl fungerande infrastruktur för mobiltelefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för att fortsätta att ge möjlighet för människor att bo kvar, driva företag, kanske delta i undervisning, utöva kultur – kanske i bygdegårdar eller Folkets Hus – och för att kunna ha kvar sociala kontakter också i landsbygdsdelarna av vårt land. Inom Landsbygdsprogrammet avsattes för en utbyggnad av bredband på landsbygden. Dessa pengar skulle användas . Så kallade byalagslösningar och fiberföreningar har startats upp med stor ideell kraft över hela landet. Detta har drivit på och inneburit en kostnadseffektiv utbyggnad. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte har räckt till mer än två tredjedelar av ansökningarna. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta har föreslagit att ytterligare ska avsättas för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Något vi inte varit inne på än i kvällens debatt är frågan om postmarknad och paket. Som vi alla vet genomgår postmarknaden en betydande förändring. Teknikskiften och snabbare kommunikation har förändrat behovet av stora brevvolymer. Snabb elektronisk kommunikation har bidragit till ett minskat antal brevförsändelser. skickas det allt fler paket. På grund av denna förändring behöver de brev som skickas kanske inte komma fram , utan det kanske räcker att de kommer fram efter två eller . För att kunna möta denna förändring skulle samdistribution av post, paket och tidningar vara både tids- och kostnadseffektivt. Det skulle också vara positivt ur miljösynpunkt då färre transporter behövs. Tidningar och brev har olika tidpunkt för leverans till kund. Vårt förslag innefattar att den gemensamma distributionen sker enligt nuvarande tidningsdistributörers tidsordning. Förslaget skulle även bidra till att vidmakthålla och kanske också öka servicen på landsbygd och i större tätort. deltar inte i beslutet om fördelningen av budgetanslagen eftersom redan beslutat en budgetram som är en annan än den vi vill ha. syn på fördelningen av anslag framgår av det särskilda yttrandet i vårt budgetärende. I detta anförande instämde (C). 230 (SD): Uttrycket ”det går som tåget” är ett vedertaget begrepp och en liknelse för något som går bra och som går undan. Men med tanke på hur illa ställt det är med den svenska järnvägssektorn är frågan om inte uttrycket i stället borde vara ”det går som bilen”. är jämförelser med tåg mer att se som något negativt än positivt. På stationerna klingar utropen om spårfel, kontaktledningsfel, spårledningsfel, spårspring, inställda tåg, tågmöte och växelfel. Ja, listan kan göras väldigt lång. Vi kan se hur regering efter regering använt järnvägsunderhåll och järnvägsinvesteringar som någon form av budgetregulator. Det är något som fått bli lidande i jakten på medel för att finansiera den kostsamma massinvandringen. Något som också blivit lidande är antalet arbetare i spåret, ute i verkligheten. som antalet chefer och administratörer ökat på har antalet arbetare ute i infrastrukturen i stället minskat. Utöver att detta går ut över underhåll och investeringar påverkar det även snöberedskapen. Även om alla viktiga växlar är försedda med element vid växeltungorna mäktar de inte med snöoväder. De mäktar inte med isklumpar som trillar ned i tungan. Växeln kan då inte läggas om. Det går inte att göra i kontrollen. Dessa klumpar måste manuellt avlägsnas av personal. När man då år minskar på antalet arbetare ute i spåren är det inte bara underhållet som blir lidande, utan även snöberedskapen. Enligt Trafikanalys minskade antalet arbetare i infrastrukturen från att vara 2 2012 till att vara 1 2015. Alltså försvann ungefär en tredjedel av arbetarna på denna korta tid. Detta är inte en hållbar utveckling. Därför vill skära i administration till förmån för att öka antalet spårarbetare och antalet utbildningsplatser inom järnvägssektorn. Vi vill också öka kontrollen och rådigheten över järnvägen med ett återtaget underhåll i egen regi. I budget finner man kraftiga satsningar på direkta förbättringar av järnvägsnätet. Vi har anslagit 1 miljard till en så kallad marknadspott. Syftet är att kunna genomföra insatser utöver den nationella planen. Denna järnvägsmiljard har sitt ursprung i industrins önskemål om resurser för att snabbt kunna möta marknadens transportbehov. Det kan röra sig om att bygga bort flaskhalsar, att bygga mötesspår, att anlägga dubbelspår och liknande åtgärder. Vi sverigedemokrater är också oroade över den forcerade etableringen av ERTMS på den för vår malmexport så viktiga . Det är den som står näst på tur. har barnsjukdomarna drabbat i mycket stor omfattning, och vi befarar att samma öde kommer att gå till mötes. Att skjuta på det här införandet vore önskvärt. I ska man kunna lita på att tågen går och att de går . Därför anslår vi utöver den årliga miljarden också upprustningspengar på 25 miljoner till ett förstärkt kontaktledningsunderhåll. På många ställen finns det fortfarande kontaktledning som är 50–och skulle ha varit bytt för 15–. Slitage från tåg och väder gör att kontaktledningen brister. Takten för utbyte måste höjas. Vi vill också se kraftiga satsningar på säkerheten genom suicidprevention. Flera mil av hägnader måste till. Flera mil har redan byggts, men det finns mycket kvar att bygga. Vi vill bygga bort fler obevakade övergångar och olycksdrabbade plankorsningar. Varje personolycka är en tragedi och skapar stora störningar i tågtrafiken. Några andra saker i vår politik som jag vill lyfta fram är bättre mobiltäckning utmed våra järnvägssträckor, nej till Sverigeförhandlingen, höjda straff för sabotage mot järnvägsanläggningar, såsom kopparstölder, höjt straff för spårspring samt att SJ ska åläggas att öppna sitt bokningssystem för övriga tågoperatörer. Det sistnämnda är väldigt viktigt för att andra operatörer än SJ ska kunna klara av situationen; de har inte tillgång till den här säljkanalen. Det är med stor glädje jag kan konstatera att flygskatten kommer att avskaffas med hjälp. Inte bara i vår utan även i och budget är det en viktig punkt. Flyget är viktigt för såväl den inhemska trafiken som utrikestrafiken. Denna skattepålaga lade sig som en våt filt över flygbranschen. Vi har redan sett hur Norwegian lagt ned två USA-linjer och hur linjen –samt SAS Gotlandstrafik varit akut hotade. Vi ser ett behov för flera flygplatser att bygga ut kapaciteten och att möjliggöra trafik av större flygplan. För att ska hävda sig internationellt behöver vi kunna hantera framtidens trafikvolymer men även den kommande generationens flyg, som ökar i storlek. Vi ser betydelse som största flygplats. är ett nav gällande internationella och nationella affärsresor och är därmed även ett nav i som tillväxtmotor. har därför föreslagit ett investeringsstöd på 500 årliga miljoner till flygplatserna för nödvändiga anpassningar. Vi vill också utöka resurserna till polisen på flygplatser för att stärka säkerheten. För att stärka säkerheten vill vi också anslå mer resurser för att anpassa oss till US preclearance. För detta vill vi lägga 25 miljoner . Slutligen vill jag säga några ord om bonus–malus, som också har varit på tapeten här. Den rödgröna regeringen har i fått igenom ett nytt system för fordonsskatt på bilar, lätta bussar och lätta lastbilar, det så kallade bonus–malus-systemet. Syftet är mer eller mindre att skapa så stora kostnader för hushållen att man tvingas köra i små och effektsvaga bilar samt såklart att dra in mer pengar till statskassan. Detta vänder vi oss kraftigt emot. Vi vill avskaffa det här systemet, som pungslår hushållen. Fordonsskatten gräver ett djupt hål i ekonomin för den som ska köpa ny bil. Dessutom kommer bonusen barnfamiljerna till godo, då den typ av bil som efterfrågas sällan svarar mot familjernas krav när det gäller elbilar. Bonusen kommer i stället de rika till del, som har råd att lägga 100 000–mer på att införskaffa en batteridriven bil. En subvention av dessa elbilar riskerar också att motverka syftet, då subventionen i sig kan leda till att priset inte pressas nedåt. Dessutom leder den här subventionen till helt oönskade effekter. Var femte elbil som exporterats har lämnat landet efter att den först registrerades i fordonsregistret. har kammat hem miljoner i supermiljöbilspremier för att efter så som exportera bilarna ut ur landet. Det visar den undersökning av elbilsexporten som gjorts av SVT:s program Plus. För att tydliggöra effekterna av bonus–malus ger jag ett par exempel. En helt vanlig Škoda 1,8 TSI får en årlig skatt på . En fyrhjulsdriven och dieseldriven får en fordonsskatt om . För bilentusiasten som vill införskaffa en skulle fordonsskatten landa . Vanligen kör man de här bilarna korta sträckor, 200–. Detta motsvarar alltså en kostnad på milen för de här bilarna. Lägg därtill ständigt höjda bränslepriser! I värld ska en familj kunna ha råd att äga en större och säkrare familjebil, som klarar av att dra en husvagn, kan göra säkra omkörningar och är rymlig, utan att det gräver stora hål i familjeekonomin. Därför lägger vi i vårt budgetförslag fram ett avskaffande av bonus–malus-systemet. Vi vänder oss kraftigt emot Socialdemokraternas och skattepolitik. Ni vill bestraffa de svenska hushållens bilägande. I vårt är det inte bara de välbesuttna som har råd att äga en bil. Bilen är en nödvändighet som vi anser att alla som behöver ska ha råd att inneha. Eftersom riksdagsmajoriteten slog fast en mindre budgetram än gällande trafikutskottet väljer vi att avstå från att delta i beslutet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:22 om användning av ränteswappar 2018/19:24 om staten som inköpare av konsulttjänster Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelser skulle förlängas till och med . 2018/19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg § 17 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 37 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 9 anf. 81 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 114 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 145 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 180 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om faktapromemoria § 4 Anmälan om granskningsrapport § 5 Ärende för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2018/19:SfU2 1 (S) 2 (SD) 3 (C) 4 NOOSHI DADGOSTAR (V) 5 (C) replik 6 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 7 (C) replik 8 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 9 (L) 10 (MP) 11 (M) 12 (S) replik 13 (M) replik 14 (S) replik 15 (M) replik 16 HANS (KD) 17 (S) replik 18 HANS (KD) replik 19 (S) replik 20 HANS (KD) replik (Beslut fattades under § 13.) § 8 Ekonomisk trygghet för familjer och barn betänkande 2018/19:SfU3 21 (S) 22 (SD) 23 (S) replik 24 (SD) replik 25 (S) replik 26 (SD) replik 27 (C) 28 NOOSHI DADGOSTAR (V) 29 (C) replik 30 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 31 (C) replik 32 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 33 (L) replik 34 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 35 (L) replik 36 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 37 (M) replik 38 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 39 (M) replik 40 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 41 (L) 42 (MP) 43 (M) 44 (S) replik 45 (M) replik 46 (S) replik 47 (M) replik 48 (KD) (Beslut fattades under § 13.) § 9 Utbildning och universitetsforskning betänkande 2018/19:UbU1 49 (S) 50 (M) replik 51 (S) replik 52 (M) replik 53 (S) replik 54 (L) replik 55 (S) replik 56 (L) replik 57 (S) replik 58 (KD) replik 59 (S) replik 60 (KD) replik 61 (S) replik 62 (SD) replik 63 (S) replik 64 (SD) replik 65 (S) replik 66 (SD) 67 (MP) replik 68 (SD) replik 69 (MP) replik 70 (SD) replik 71 (C) 72 (V) 73 (M) replik 74 (V) replik 75 (M) replik 76 (V) replik 77 (C) replik 78 (V) replik 79 (C) replik 80 (V) replik 81 (L) 82 (V) replik 83 (L) replik 84 (V) replik 85 (L) replik 86 (MP) replik 87 (L) replik 88 (MP) replik 89 (L) replik 90 (MP) 91 (M) 92 (KD) 93 (SD) 94 (V) (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2018/19:UbU2 95 (S) 96 (SD) 97 (C) 98 (V) 99 (MP) 100 (M) 101 (S) replik 102 (M) replik 103 (S) replik 104 (M) replik 105 (V) replik 106 (M) replik 107 (V) replik 108 (M) replik 109 (KD) 110 (S) replik 111 (KD) replik 112 (S) replik 113 (KD) replik (Beslut fattades under § 13.) § 11 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering betänkande 2018/19:AU1 114 (S) 115 (SD) 116 GULAN AVCI (L) replik 117 (SD) replik 118 GULAN AVCI (L) replik 119 (SD) replik 120 TREDJE VICE TALMANNEN 121 (C) replik 122 (SD) replik 123 (C) replik 124 (SD) replik 125 TREDJE VICE TALMANNEN 126 (C) 127 CICZIE WEIDBY (V) 128 GULAN AVCI (L) (forts. § 14) § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv NU3 Utgiftsområde 21 Energi § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd § 14 (forts. från § 11) Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (forts. AU1) 129 (MP) 130 (M) 131 (MP) replik 132 (M) replik 133 (MP) replik 134 (M) replik 135 (S) replik 136 (M) replik 137 (S) replik 138 (M) replik 139 (KD) 140 (MP) replik 141 (KD) replik 142 (MP) replik 143 (KD) replik 144 (S) 145 (SD) 146 (MP) replik 147 (SD) replik 148 (MP) replik 149 (SD) replik 150 ALIREZA AKHONDI (C) 151 (V) 152 (L) 153 (MP) replik 154 (L) replik 155 (MP) replik 156 (L) replik 157 SERKAN KÖSE (S) 158 (C) 159 (L) 160 (L) 161 (M) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:TU1 162 (V) 163 (M) replik 164 (V) replik 165 (M) replik 166 (V) replik 167 (S) 168 (C) replik 169 (S) replik 170 (C) replik 171 (S) replik 172 (M) replik 173 (S) replik 174 (M) replik 175 (S) replik 176 (KD) replik 177 (S) replik 178 (KD) replik 179 (S) replik 180 (SD) 181 (S) replik 182 (SD) replik 183 (S) replik 184 (SD) replik 185 (V) replik 186 (SD) replik 187 (V) replik 188 (SD) replik 189 (C) 190 (L) 191 (MP) 192 (C) replik 193 (MP) replik 194 (C) replik 195 (MP) replik 196 (M) 197 (S) replik 198 (M) replik 199 (S) replik 200 (M) replik 201 (V) replik 202 (M) replik 203 (V) replik 204 (M) replik 205 (MP) replik 206 (M) replik 207 (MP) replik 208 (M) replik 209 (KD) 210 (V) replik 211 (KD) replik 212 (V) replik 213 (KD) replik 214 TREDJE VICE TALMANNEN 215 (S) replik 216 (KD) replik 217 (S) replik 218 (KD) replik 219 (S) 220 (KD) replik 221 (S) replik 222 (KD) replik 223 (S) replik 224 (SD) replik 225 (S) replik 226 (SD) replik 227 (S) replik 228 (SD) 229 (C) 230 (SD) (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 17 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019