prot · H50997 · 2018-04-13 00:00:00 — § 1 Val av ställföreträdande justitieombudsmän Följande skrivelse hade kommit in: Den tid för vilken är vald att vara ställföreträdande justitieombudsman löper ut och den tid för vilken är vald att vara ställföreträdande justitieombudsman löper ut . har berett frågan om val av ställföreträdande justitieombudsmän.  att från till ställföreträdande justitieombudsman omväljer samt  att från till ställföreträdande justitieombudsman omväljer . hade enhälligt föreslagit omval av ställföreträdande justitieombudsmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed från till hade enhälligt föreslagit omval av ställföreträdande justitieombudsmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed från till § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (MP) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (MP). § 4 Anmälan om ändrad partibeteckning Från hade följande skrivelse kommit in: Anmälan om ändrad partibeteckning Härmed vill jag meddela att jag har utträtt ur och inte längre tillhör riksdagsgrupp. Skrivelsen lades till handlingarna. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:221 till socialutskottet 2017/18:228 och 237 till näringsutskottet 2017/18:229 till miljö- och jordbruksutskottet 2017/18:239 till trafikutskottet 2017/18:240, 243 och 244 till civilutskottet 2017/18:203 och 207 till finansutskottet 2017/18:230 till civilutskottet 2017/18:238 till miljö- och jordbruksutskottet 2017/18:4128 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4102, 4107, 4108 och 4123 till socialutskottet 2017/18:4086, 4111, 4119 och 4121 till finansutskottet 2017/18:4087 och 4112 till finansutskottet 2017/18:4080, 4081 och 4120 till kulturutskottet 2017/18:4126 till socialutskottet 2017/18:4115 och 4125 till justitieutskottet 2017/18:4097, 4098, 4106 och 4116 till näringsutskottet 2017/18:4038, 4085 och 4093 till utbildningsutskottet 2017/18:4030 och 4092 till utbildningsutskottet 2017/18:4082, 4100, 4101, 4103 och 4105 till socialutskottet 2017/18:4088, 4089, 4122 och 4127 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4074 och 4117 utbildningsutskottet 2017/18:4031, 4090, 4091, 4113 och 4118 till utbildningsutskottet 2017/18:4084 till civilutskottet 2017/18:4096 och 4110 till näringsutskottet 2017/18:4095 och 4109 till näringsutskottet COM(2018) 252 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7586/18 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Kammaren beslutade kl. 9.03 på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet i väntan på att finansminister skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellationer. Sammanträdet återupptogs kl. 9.06. § 6 Svar på interpellation 2017/18:399 om en lastbilsskatt 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder som jag planerar att vidta för att säkerställa konkurrenskraften för företag på landsbygden om regeringen inför en lastbilsskatt, samt om svenska åkerier kommer att kompenseras på något vis om regeringen inför en sådan skatt. har remitterat en promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik. Promemorian behandlar en avläsbar vägslitageskatt med syfte att skapa likvärdig konkurrens och ordning och reda i åkeribranschen. Vägslitageskatten föreslås omfatta en begränsad del av vägnätet och vara differentierad mellan landsbygd och tätort. Uppbyggnaden av det tekniska systemet för beskattningen kommer att ge information om transporterna i hela landet och möjliggör utökad kontroll av regelefterlevnaden bland de aktörer som utför tunga vägtransporter. Dels kan polisens vägkontroller samordnas, dels medför de automatiska kontrollstationerna även tekniska och praktiska möjligheter att kontrollera exempelvis cabotagetransporter, vilket har efterfrågats av svenska åkerier. Jag ser fram emot att ta del av remissinstansernas synpunkter och kan redan konstatera att har välkomnat förslaget. Regeringen kommer att beakta remissinstansernas svar när det gäller inverkan på landsbygdens förutsättningar, speciellt för de näringar och de delar av landsbygden där lastbil är det enda alternativet. 2 (M): Jag tackar ministern för svaret. Ni har utrett en lastbilsskatt och aviserat att en sådan ska införas på ett eller annat sätt. Ministern säger i svaret att kilometerskatten ska skapa likvärdig konkurrens och ordning och reda i åkeribranschen. Ministerns och regeringens vapen för att förbättra konkurrenskraften är tydligen nya och högre skatter. Om vi vill förstärka åkerinäringens och företagens konkurrenskraft i gör vi inte det genom att höja eller införa nya skatter. De är mycket höga. Varför har regeringen sagt nej till exempelvis vårt förslag om att utreda åkerinäringens konkurrenskraft? och Alliansen har krävt en sådan utredning, men ni har vägrat att tillsätta och genomföra den. Varför vill ni inte utreda åkerinäringens konkurrenssituation i stället för att bara införa nya skatter? Varför har ni försökt vägra att sätta upp alkobommar vid våra hamnar och gränsstationer så att vi kan stoppa alkoholpåverkade chaufförer som försöker ta sig in i landet? I stället föreslår ni nya skatter. Ni vägrar att höja lönerna för våra poliser så att fler stannar kvar och fler kan utföra kontroller av den olagliga yrkestrafiken på våra vägar. I stället föreslår ni nya skatter. Varför har regeringen inte sett till att fordon klampas på ett riktigt sätt tills böter och avgifter är betalda fullt ut? Ni föreslår nu endast och nya skatter. Varför har ni inte sänkt drivmedelsskatterna för att öka konkurrenskraften för svensk åkerinäring och företagen? I stället föreslår ni nya och högre drivmedelsskatter. får vi rapporter om alkoholpåverkade chaufförer som orsakat olyckor på våra vägar, och i stället för att öka alkoholkontrollerna har ni dragit ned på dessa kontroller och föreslår i stället högre skatter. När vi moderater föreslog att vi skulle sätta in en gps-puck i utländska lastbilar så att vi kan ta ut vägavgifter, trängselskatter och eventuellt böter säger ni nej till detta förslag och föreslår i stället högre skatter. Ni har inte gett klartecken för längre lastbilar i , vilket skulle kunna öka konkurrenskraften för svenska åkerier. I stället föreslår ni nya skatter. I stället för att verkligen ta tag i de problem som finns där ute och som skapar olaglig trafik och en ojämn konkurrenssituation ägnar ni er åt en enda sak: att utreda nya skatter. Konkurrensen på våra vägar är stenhård, och den som kan fuska med lagar och skatter kan konkurrera ut de lagliga transporterna, men i stället för att sätta in kraft och fler poliser föreslår ni fler skatter. Ett tag trodde jag att det var för att kunna regera med , vilket verkar vara mer värt än hur det går för svenska arbetstillfällen och svenska företag. Men förstår jag mer och mer att Socialdemokraterna verkligen vill göra det dyrare att transportera med lastbil här i . Man vill verkligen fördyra transporterna ytterligare för våra svenska företag. Anser ministern att åkerinäringen och företagen tål ännu högre skatter och avgifter? Anser ni att åkeriverksamheten och företagen har för låga skatter ? Anser ni att dieselskatterna ska sänkas om det behövs? Hur ska ni stärka konkurrenskraften med nya och högre skatter på lastbilstransporter? Och varför, ministern, har ni inte utfört den konkurrenskraftsutredning för svensk åkerinäring som , riksdag har begärt? Varför vägrar ni att göra detta? I stället föreslår ni bara nya skatter. 3 Finansminister (S): oroar sig för jobb och tillväxt i . Det är naturligtvis bra att vi kan ha en diskussion om hur man kan stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt i . Jag har lyssnat på moderata riksdagsledamöter under som finansminister. Vid nästan varje tillfälle brukar dessa moderater hävda att regeringens politik kommer att undergräva möjligheterna att starta företag och minska möjligheterna till sysselsättning i . Under de som har hävdat att regeringens politik förstör möjligheterna till jobb och tillväxt i har vi gång på gång sett hur tillväxten och sysselsättningen stiger och hur fler jobb kommer till. Under dessa har vi haft en god tillväxt och en rekordartad sysselsättningstillväxt. En kvarts miljon fler människor går till jobbet än när vi tillträdde, och vi ser att det svenska näringslivet blomstrar. Den svenska åkerinäringen behöver också ha möjlighet att blomstra. Så är det inte . De drabbas allvarligt av illojal konkurrens från utländska åkare, som ofta inte följer de regler som vi har i . Därför har regeringen vidtagit viktiga åtgärder för att minska möjligheterna till illojal konkurrens. Det handlar om ytterligare resurser för att granska utländska åkare och högre krav på dem som upphandlar eller beställer transporter, och vi förlänger tiden för klampning. Vi har vidtagit en rad åtgärder, men det är uppenbart att mer behöver göras. I detta läge vill att vi ska utreda svensk åkerinärings konkurrenskraft, men det är en utredning som riskerar att ta . Vi tycker att det i stället är viktigt att kunna gå vidare med att ha tydligare kontroll över de utländska lastbilar som åker på våra vägar. Det är en uppfattning som svensk åkerinäring tycks dela med regeringen. av vägarbetena i sker med utländska lastbilar. Min uppfattning, som tydligen skiljer sig från , är att dessa utländska lastbilar bör vara med och bidra till att underhålla det svenska vägnätet. 4 (M): Tack, ministern! Återigen försöker ministern och regeringen slå sig för bröstet för den högkonjunktur som råder i världen och påstå att den beror på den socialdemokratiska regeringen i . Jag kommer kanske med en nyhet, men högkonjunkturen i världen beror inte på den socialdemokratiska regeringen i utan på att det helt enkelt är högkonjunktur. I detta läge ägnar sig den socialdemokratiska regeringen åt att plundra företag och privatpersoner på pengar, vilket innebär att svenska företag vid nästa lågkonjunktur kommer att vara sämre rustade för att klara den än vad utländska företag är. Detta är vad som kommer att ske, och vi kommer att få se facit vid nästa lågkonjunktur. har högsta drivmedelsskatter. Vi har säkert också bland sämsta kontroller på våra vägar. I stället för att ta tag i detta problem ägnar sig regeringen åt att försöka införa ytterligare en skatt. Regeringen har inte prioriterat vare sig poliser eller fler vägkontroller . I Socialdemokraternas kan olagliga transporter köras rätt igenom gränsstationerna, olagliga fordon köra runt och olagliga transporter köras i landet, och man kan strunta i skatter och regler, sälja knark och smuggelsprit, genomföra stölder och sedan bara lämna landet. Medan detta sker sitter vår regering och utreder nya skatter för svensk åkerinäring som kommer att riskera och äventyra jobb och företag i . kan vi byta ut denna handlingsförlamade regering. Låt oss verkligen göra det. Skillnaden i när det gäller diesel och svenska åkerier kan vara ända . Detta, fru talman, kan för ett svenskt åkeri som kör upp – med per mil – innebära extra i dieselkostnader jämfört med ett utländskt åkeri. Detta är en oerhört stor kostnad för svenska åkerier. Vi vet att de utländska åkerierna ofta har med sig egen diesel in i vårt land och konkurrerar ut de svenska. I stället för att titta på konkurrenssituationen sitter regeringen och tittar på hur man kan införa ytterligare skatt på åkerinäringen här i . I sista hand drabbar detta landsbygden och de företag som är beroende av att transporterna fungerar. När landsbygdens företag lagts ned tänker Socialdemokraterna kompensera det med nya statliga verk och myndigheter. Flytta gärna ut myndigheter och verk från , men sluta ta död på den verksamhet som redan finns på landsbygden med nya och högre skatter från Socialdemokraterna! Jag fick inte svar på de fyra frågor som jag ställde inledningsvis. Därför vill jag gärna upprepa dem så att ministern får möjlighet att svara: Anser ministern att åkerinäringen och företagen tål ännu högre skatter och avgifter? Anser ni att åkeriverksamheten och företagen har för låga skatter? Kommer ni att sänka dieselskatterna för att kompensera åkerinäringen i ? Hur ska ni stärka konkurrenskraften med nya och högre skatter för lastbilstransporterna? Jag vill gärna ha svar på detta, men jag vill också ha svar på varför man inte har sett över den konkurrensutredning som vi beställde , som har ställt sig bakom och vill genomföra men som regeringen har vägrat att genomföra för att verkligen jämföra svensk åkerinäring med utländsk åkerinäring. 5 Finansminister (S): När vi diskuterar denna fråga behöver vi ha med oss den tekniska utveckling som vi ser för både bilar och tunga fordon. Vi ser en tydlig övergång till mer effektiva motorer. Vi ser också en övergång mot mer eldrivna fordon. Med mer effektiva motorer minskar ju utsläppen, vilket är ett av syftena med en sådan här skatt. När utsläppen minskar betalar man också mindre i punktskatt på det bränsle man har. Med en kombination av en effektivare fordonsflotta och en vägslitageskatt är det därför inte säkert att det samlade skatteuttaget skulle öka. Detta behöver man naturligtvis titta på när man diskuterar vilket som är det bästa sättet att använda de intäkter som man kan få från en vägslitageskatt. Det kan ju vara så att åkerinäringen menar att det är viktigt att stärka vägnätet. Man kan naturligtvis också titta på andra möjligheter vad gäller till exempel fordonsskatt. Behöver man stärka konkurrenskraften? Min bedömning – och det tycks också vara svensk åkerinärings bedömning – är att en vägslitageskatt är någonting som skulle stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Det gör mig därför väldigt förvånad att , som här pratar om hur viktigt det är med konkurrenskraft för åkerinäringen, är emot denna åtgärd. Svensk åkerinäring menar själva att åtgärden skulle kunna stärka deras konkurrenskraft i förhållande till utländska åkare. vill heller inte kommentera det faktum att av vägarbetet utförs av utländska åkare. Varför ska vi inte ta vara på möjligheten att låta dem vara med och bidra till underhållet av våra vägar? säger att regeringen inte gör någonting vad gäller polisen. Vi har gett polisen mycket omfattande tillskott – mer i slutet än i början, naturligtvis, eftersom lämnade efter sig ett mycket stort underskott i de offentliga finanserna. Vi har också ett särskilt tillskott just för att man ska jobba mot illegalt cabotage. är tvärsäker på att denna skatt kommer att drabba landsbygden, men det beror alldeles på hur skatten kommer att utformas och på vilka vägar man tar ut skatten. Det beror också på hur man differentierar avgifterna mellan landsbygd och storstad samt naturligtvis om man kan använda intäkterna på ett sådant sätt att man förbättrar vägnätet på landsbygden och i glesbygden, vilket är någonting som är mycket efterfrågat i de delarna av landet. Det mest häpnadsväckande som säger är dock att han menar att beskattning av företag är lika med plundring av dem. Är detta den moderata synen på beskattning – att det är plundring? 6 (M): Jag kan börja med att svara ministern angående åkerierna och åkeriföretagen. Jag har varit i kontakt med många åkeriföretag runt om i landet, och de backar absolut inte upp idén om en ny skatt. I deras välkomnande av det hela ingår en rad olika åtgärder som de kräver, bland annat sänkta drivmedelsskatter och fordonsskatter. Det var precis den frågan jag ställde till ministern: ni att sänka dieselskatterna , som åkeriföretagen talar om? Att stå här och säga att åkeriföretagen välkomnar någonting är inte riktigt med sanningen överensstämmande. Då har man en väldig massa olika aspekter på vad man vill ha genomfört. Vad gäller den andra frågan, fru talman, föreslog vi faktiskt en gps-puck för att komma till rätta med de utländska transporterna när de kommer in i landet och för att kunna sätta en transponder i lastbilen och kunna plocka ut trängselavgifter, Eurovinjettavgifter och eventuella böter. Ni har ju sagt nej till denna idé. Ni vill inte ha denna kontroll. Ni vill inte ens ha en konkurrensutredning för att se över hur situationen ser ut. Allt ni sitter och jobbar med är en ny skatt som ni ska få in. Det framgår tydligt av ministerns svar att detta ska ge intäkter till staten – det är dem man har tänkt att sedan använda till någonting annat. Detta innebär att det är våra åkeriföretag runt om i landet som kommer att få betala mer pengar till staten. Man struntar i att genomföra de kontroller ute på vägarna och vid gränsstationerna som vi faktiskt kunde använda oss av för att begränsa den olagliga trafiken. Man struntar i detta och inriktar sig bara på hur man ska komma åt skatterna. Jag har fortfarande inte fått något ärligt svar på hur ni har tänkt. Hur mycket pengar har ni tänkt ta in? Har ni tänkt sänka dieselskatterna? Och när kommer ni att genomföra den konkurrensutredning som vi föreslog? 7 Finansminister (S): drar slutsatser som man inte kan dra av det som jag har sagt. De intäkter som man får av vägslitageskatten kan naturligtvis användas till att kompensera svenska åkerier. Men eftersom av vägarbetet sker med utländska åkerier är det fullt möjligt att också få intäkter som kan användas för att stärka det svenska vägnätet, som ju är någonting som svenska åkeriföretag menar vore bra. Det mest uppseendeväckande är väl ändå att inte svarar på frågan om huruvida beskattning är plundring. Det är ett ganska häpnadsväckande uttalande från en riksdagsledamot i talarstol. Jag brukar säga att skatt är det pris vi betalar för att vara ett civiliserat samhälle. Här tycks ha en annan uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2017/18:423 om konsekvenser av förändringen av ROT-avdragen 8 Finansminister (S): har frågat mig vilken analys jag gör av följderna av regeringens beslut och om jag och regeringen avser att ompröva tidigare beslut och förbättra villkoren för ROT-avdragen. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser tillsammans med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. ROT-avdraget infördes , och kostnaderna för avdraget uppgick det året till . Efter det ökade kostnaderna kraftigt, och uppgick ROT-avdraget till mer än . Regeringen begränsade ROT-avdraget för att kunna finansiera mer angelägna investeringar för jobb och fler bostäder som sammantaget bedöms bidra till en varaktigt lägre arbetslöshet. Uppgifter från SCB visar att arbetskostnadsunderlaget för skattereduktionen 2016 ligger på i stort sett samma höga nivå som 2014. Detta indikerar att begränsningen av ROT-avdraget bidrar till ökade skatteintäkter utan att i stor utsträckning påverka värdet av det arbete som utförs inom ramen för ROT-avdraget. Att bekämpa skattefusk genom att införa olika skattesubventioner blir dyrt. Regeringen prioriterar andra sätt att bekämpa svartarbete och bidra till ökad legitimitet i skattesystemet än genom subventioner. En sådan åtgärd har varit att införa krav på personalliggare i byggbranschen. Som en del av regeringens tolvpunktsprogram mot skatteflykt har vi också lämnat förslag om att utöka personalliggare till fler branscher så att även fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvårdsverksamhet omfattas. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över F-skattesystemet. Syftet med översynen är bland annat att bekämpa skattefusk och skatteundandragande samt att analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag. 9 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret, som jag tyckte var intressant av olika skäl. Att bekämpa skattefusk och skatteundandragande är ju inte något som den nuvarande regeringen kan hävda de är ensamma om. Tvärtom: Alliansen var mycket aktiv och tog många initiativ på detta område under sin regeringstid, bland mycket annat gällande införande av personalliggare i olika branscher. Till dessa initiativ räknas även just ROT- och RUT-avdragen, som bidrog till minskat svartarbete utöver att de exempelvis skapade jobb och gav vanliga medborgare möjligheter att frigöra egentid genom att människor kunde köpa tjänster på ett sätt som är näst intill omöjligt när man har normala inkomster i ett högskatteland som . Visst, det var mycket pengar som avsattes till framför allt ROT-avdragen. Det är det för övrigt fortfarande. Men när finansministern hävdar att orsaken till begränsningen av ROT-avdragen från till var att finansiera mer angelägna investeringar för jobb och fler bostäder måste hon väl ändå erkänna att dessa satsningar i sin tur har misslyckats och att det därför var en direkt felaktig prioritering? Enligt SVT:s granskning går det trögt med de bostadssubventioner regeringen infört. Regeringen har avsatt i investeringsstöd till byggherrarna. Det är enorma pengar. Men de används inte. har bara 2,6 miljarder använts, och enligt byggbranschen skulle många av de lägenheter som byggts med detta investeringsstöd ha byggts ändå. När vi ändå är inne på bostadsbyggandet är det ett område där regeringen verkligen misslyckas. Produktionen av nya bostäder faller och kommer att ligga på den lägsta nivån – och det i tider av extrem bostadsbrist. Enligt Byggindustrier byggs det långt under den nivå som satt upp för att råda bot på bostadsbristen, alltså 80 000 bostäder . I en vikande byggkonjunktur hade privatkunderna kunnat bidra med att köpa ROT-tjänster. Företagarnas rapport visar att 6 700 heltidsjobb har försvunnit i . I , som intresserar mig speciellt, är det över 800 färre heltidsjobb i byggbranschen jämfört med , alltså innan försämringen av villkoren för ROT-avdragen infördes. Rapporten visar också att antalet företag i branschen minskar, att konkurserna ökar och att antalet köpare av ROT-tjänster minskar – detta trots att vi, i motsats till förra mandatperioden, befinner oss i en extrem högkonjunktur. Som jag skrev i min interpellation går dock byggmaterialbranschen bra. Det betyder att svenskarna nu utför jobben själva, eller så utförs de svart på grund av de försämrade ROT-avdragen. Utifrån den faktiska utvecklingen av minskat bostadsbyggande, det dåliga utfallet gällande regeringens investeringsstöd och det minskade antalet köpare av ROT-tjänster undrar jag: Har regeringen inte tänkt om och planerar att återställa ROT-avdraget till ? 10 Finansminister (S): tar vi det igen, . Uppgifterna från SCB visar att arbetskostnadsunderlaget låg på ungefär samma nivå 2016 som 2014. Det är arbetskostnadsunderlaget som visar hur många arbetstimmar som används i ROT-avdraget, och det ligger i princip på samma nivå. Det är helt korrekt att det är färre utövare och färre personer, och det tyder på att de som gör ROT-avdrag gör större jobb än tidigare och använder färre bolag. Det är dock inte färre ROT-timmar som utförs. Detta innebär att vi har kunnat göra denna förändring utan att det har minskat antalet timmar som utförs i ROT-branschen. Vi har alltså kunnat öka skatteintäkterna utan att det har påverkat ekonomins funktionssätt. Det är denna typ av skattehöjningar man vill göra om man behöver ökade skatteintäkter. Behovet av det var stort efter att lämnat efter sig det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen. har ju av tre möjliga lämnat efter sig stora underskott. Vi satsar på att bygga nya bostäder i stället för att du, jag och andra som redan äger sin bostad och har höga inkomster ska få en skatterabatt där andra skattebetalare ska behöva betala för att vi ska kunna renovera våra kök och badrum. Vi vill lägga pengarna på att ungdomar ska få möjlighet att sätta nyckeln i dörren till sin första lägenhet. Därför tar vi pengarna från ROT-avdraget, från dig och mig, och satsar på våra ungdomar, framtid. byggs det 10 000 bostäder som får del av investeringsstödet. Det är både studentbostäder och hyresrätter som folk med vanliga inkomster kan hyra.