prot · H50973 · 2018-02-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:368 Interpellation 2017/18:368 Leveranssäkerheten för el av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:378 Interpellation 2017/18:378 Odemokratiska påverkansmetoder av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:VPN1 och RAN1 till § 4 Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Nya regler i arbets-löshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension betänkande 2017/18:AU5 Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension (prop. 2017/18:53) 1 (S): Detta är ett betänkande som vi förhoppningsvis kommer att fatta beslut om i denna kammare. Det har inte väckts några motioner, utan det är ett enigt utskott som står bakom betänkandet. Det kan jag uttrycka en stark tillfredsställelse över. Orsaken till att jag ändå vill säga några ord om detta är att jag tycker att det finns några saker som det kan vara viktigt att lyfta fram i samband med detta betänkande. Det kan upplevas som en liten fråga hur man i arbetslöshetsförsäkringen reglerar till exempel förtroendeuppdrag. Men det kan också vara viktigt att betänka att även små frågor ofta kan ha en avgörande betydelse för vår samhällsutveckling. En fungerande arbetslöshetsförsäkring är en viktig del av en fungerande arbetsmarknad och en mycket viktig del av det som vi ser som den svenska modellen. Den är viktig för omställningskraften i den svenska ekonomin, och den har spelat en mycket stor roll för att göra så framgångsrikt som det är. Väldigt många tittar på och den svenska modellen. Här finns arbetslöshetsförsäkringen med som en viktig, men kanske inte avgörande, del i en sammanhållen kedja som levererar kraft i det svenska samhället. En annan viktig del för att förstå den svenska modellen och det svenska samhället är naturligtvis vår demokrati, som byggs upp av ett stort antal förtroendevalda. Det är mycket svårt att tänka bort de förtroendevaldas del av den svenska samhällsutvecklingen. Det kan gälla i fackliga organisationer, i politiska organisationer, i kommunala organ och på alla nivåer i det politiska livet, där det är de förtroendevalda som så att säga lyfter upp den svenska samhällsmodellen och den svenska demokratin. Genom beslut om detta betänkande kommer vi helt enkelt att reglera förhållandet för de förtroendevalda i arbetslöshetsförsäkringen. Då menar jag att detta inte är bara en liten fråga utan att det faktiskt är en systemviktig fråga – att människor som tar på sig förtroendeuppdrag och faktiskt tar sitt ansvar inte ska drabbas av sämre villkor om olyckan är framme och de drabbas av arbetslöshet. Detta kanske inte är ett stort problem, och det är kanske inte många individer som har drabbats av detta , men jag tycker återigen att det är viktigt att hålla några saker i minnet. En sak är att det för den enskilde alltid handlar om . De enskilda förtroendevalda, som till exempel genom ett fackligt uppdrag har fått sina kamraters förtroende att ta ansvar för att driva frågor och sedan i samband med arbetslöshet drabbas av att inte få ut den ersättning som de hade trott att de skulle få när de är medlemmar i en arbetslöshetskassa, drabbas naturligtvis till . Även deras familjer, som de eventuellt har ett försörjningsansvar för, har råkat ut för mycket svåra situationer när detta system – detta hål i vårt trygghetssystem – inte har fungerat. Vi har inte kunnat ta hand om dessa människor. Nya regler i arbets-löshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Om vi har denna typ av situationer, där enskilda människor drabbas hårt när de tar på sig denna typ av ansvar, riskerar vi också våra möjligheter att rekrytera förtroendevalda . På detta sätt menar jag att detta har varit systemviktigt. Detta var den ena delen av detta ärende, alltså själva sakfrågan. Men det är ytterligare några delar i arbetslöshetsförsäkringen som vi nu går in och reglerar. Det har att göra med människor som tar ut pension och drabbas av arbetslöshet. De har drabbats hårt på ett sätt som man inte har kunnat förutse av hur försäkringen har varit utformad, och detta rättar vi till. Det även några andra mindre detaljer som vi rättar till i detta betänkande. Men den kanske viktigaste delen är hur man hanterar förtroendevalda i försäkringen. Det kanske också är på sin plats att nämna några ord om processen i arbetet med att rätta till dessa problem. Att dessa hål – denna miss – finns i försäkringssystemet är nämligen ingenting nytt som vi har upptäckt under innevarande mandatperiod. Jag har personligen i mitt uppdrag som fackligt förtroendevald sett kamrater som har drabbats av dessa fel i försäkringen, och jag har lyft fram och drivit denna fråga fackligt . När jag hamnade i denna kammare 2006 fortsatte jag att driva denna fråga. Året innan jag kom in i – 2005 – gjorde ett enigt arbetsmarknadsutskott ett tillkännagivande till regeringen om att man borde rätta till dessa missförhållanden. Det som slår mig är att även om detta kanske inte har ansetts vara någon stor fråga är det väldigt många som har varit överens om att det är en viktig fråga att lösa. Om det är en viktig fråga, och om det finns enighet, skulle man kunna tänka sig att det skulle gå mycket fort och vara lätt att lösa den. Men så ser verkligheten inte alltid ut. En slutsats som man möjligen kan dra är att det går att nå större framgång i frågor om det finns en konflikt om dem och att frågor som det råder enighet om riskerar att hamna långt bak i kön när mycket ska lösas i denna kammare. Under de två mandatperioderna efter detta tillkännagivande arbetades det med frågan i utredning efter utredning. Det var både en mindre utredning – en enmansutredning – som lade fram förslag i denna fråga och en stor parlamentarisk utredning som lade fram förslag i denna fråga. Sedan har vi arbetat vidare med denna fråga även , och vi kommer förhoppningsvis till ett avslut i och med voteringen . Jag anser att det finns anledning för oss lagstiftare att fundera lite grann över hur vi kanske i onödan låter en del frågor dra ut , när vi faktiskt hade kunnat komma till ett avslut . Men man ska inte gråta över spilld mjölk. Man ska vara glad över de framsteg som man gör, vara positiv och se framåt. Därför är det med stor tillfredsställelse, herr talman, som jag efter snart ett arbete med denna fråga förhoppningsvis får göra ett avslut vid eftermiddagens votering. Jag yrkar därför med stor glädje bifall till förslaget i dagens betänkande. 2 (M): Jag kan bara instämma i mycket av det som redan har sagt, inte minst i beskrivningen av historiken. Detta är ett ärende som det har varit debatt och diskussion om . Både jag och satt med i den stora parlamentariska socialförsäkringsutredning som behandlade denna fråga. Jag kommer ihåg hur vi diskuterade. Det fanns förslag om hur man skulle hantera dessa frågor som var oerhört komplicerade och nästan omöjliga att tolka. Jag var en av dem som faktiskt var med och tog fram detta förslag som är mycket enkelt och mycket okomplicerat. Nya regler i arbets-löshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Det är en sak som jag möjligen kan tycka är lite konstigt, om jag kopplar tillbaka till det som här påpekade om att denna fråga baseras på ett tillkännagivande . Vi hade alltså den stora parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som pågick och som levererade sitt slutbetänkande . säger att frågan ligger honom och regeringen varmt om hjärtat, och därför undrar jag varför det har gått man fick ett helt färdigt och väldigt enkelt förslag presenterat. Det hade alla lagparagrafer på plats, vilket inte är speciellt många. Det var en okomplicerad och enkel lösning som man egentligen hade kunnat lägga fram till nästan direkt när man fick förslaget från . Så gjorde man dock inte. I stället tillsatte en ny översyn av samma fråga som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen redan hade löst på ett bra sätt. Det var en enig utredning där såväl arbetsgivar‑ och arbetstagarrepresentanter som samtliga politiska partier stod bakom förslaget om en väldigt enkel och smidig lösning. Ändå gjorde regeringen ingenting, utan man tillsatte ännu en utredning som tittade på exakt samma sak. När den utredningen sedan var klar lade man fram exakt samma förslag som det som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen varit enig om. Det tycker jag är lite märkligt. Jag håller dock med i stort. Jag tycker att vi ska vara glada över att vi löser denna fråga. Faktum är att det var väldigt komplicerat, inte minst för dem som hade fackliga eller politiska förtroendeuppdrag och blev arbetslösa. Många tvingades alltså lämna sina förtroendeuppdrag på grund av att de annars inte fick någon a-kassa, och en sådan situation är mycket olycklig. Det är ganska viktigt att den enskilde som har den typen av uppdrag kan fortsätta med det. Inte minst känslomässigt är det viktigt att man när man blir av med sitt arbete fortfarande har ett uppdrag – och dessutom kan göra nytta. När man ska diskutera dessa frågor tror jag också att det är viktigt för politiker att faktiskt ha erfarenhet av att ha förlorat arbetet och fått se hur det fungerar. Jag tycker alltså att det är bra att en enig riksdag och ett enigt utskott står bakom detta. Jag yrkar givetvis bifall till förslaget. 3 (S) replik: Jag hade som sagt kanske inte tänkt ha en debatt om ett enigt betänkande, men för saklighetens vill jag ändå upplysa dem som lyssnar om att inte riktigt har förstått frågan. Det förslag vi ska rösta om är inte samma förslag som det som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lade fram. Det är ett helt annat förslag. Eftersom det förslag som lades fram av PSFU inte klarade av en granskning av och andras jurister fick vi omarbeta det, och det är ett helt annat förslag som läggs fram. Det förslag som PSFU lade fram byggde på att man skulle få försäkra den inkomst man hade före förtroendeuppdraget, och detta förslag är uppbyggt på ett helt annat sätt. Man försäkrar själva förtroendeuppdraget. Det är alltså två diametralt olika förslag, och det kan vara bra för att höra så att han vet vad det är han voterar om . Nya regler i arbets-löshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Hur man än vänder och vrider på saker och ting, herr talman, håller jag med om att är för att hantera denna fråga. Det är dock än de som parti hade på sig. Jag vill inte på något sätt ursäkta att det tog , men det är i alla fall betydligt bättre än de under vilka den tidigare regeringen inte lyckades göra någonting. Jag ville som sagt bara göra ett tillrättaläggande i sakfrågan, herr talman. Jag är också väldigt tacksam över att vi har en enig riksdag. Jag hoppas att ledamöterna har läst betänkandet, så att det vet vad de voterar om. 4 (M) replik: Det var väl lite grann en sanning med modifikation. Det är bara att jämföra lagförslagen, alltså det utredningen lade fram och det som finns i betänkandet vi debatterar . Då ser man att de är väldigt lika. Detta bygger på en väldigt enkel lösning. Regeringen säger helt enkelt att man får räkna in den tid som man har haft förtroendeuppdrag när man räknar ut normalarbetstid, förtjänst och inkomst. I övrigt får man lösa de praktiska frågorna i tillämpningen. Det är det enda detta förslag innebär, och det var faktiskt precis det vi sa i . Jag skulle alltså vilja påstå att detta förslag är helt identiskt med . Däremot har man formulerat det lite annorlunda i själva lagparagrafen. Vi behöver dock inte bråka om det. Det viktiga är att vi får ett bra förslag. 5 (S) replik: Nej, vi ska absolut inte bråka om det, men detta förslag liknar det förslag som lades fram av utredningen – och som inte genomfördes av den förra regeringen. Det är inte samma förslag som det PSFU lade fram. För den som vill är det bara att läsa de olika förslag som finns; vi behöver inte debattera det här. Jag ville bara rätta till detta, så att ledamöterna vet vad det är de voterar om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2017/18:FöU3 6 HANS (M): har vi att debattera ett motionsbetänkande som innehåller en rad olika förslag samlade under den mycket extensiva rubriken ”Försvarspolitik”. Ärligt talat låter det bredare och djupare än det som faktiskt presenteras i betänkandet, även om här finns många intressanta idéer. Låt mig ändå inledningsvis, när vi nu har att tala om försvarspolitik, göra den reflektionen att jag tror att de kommande veckorna blir avgörande och viktiga. I närtid har vi nämligen att se fram emot viktiga utredning om alla materielprojekt och därtill nödvändiga prioriteringar. Därefter kommer Försvarsmaktens årsredovisning , där vi kan få väsentliga svar om hur det går med förmågeuppbyggandet. Sedan kommer den långsiktiga perspektivstudien, där man spejar mot 2030 och där det redan har varnats för en relativt sett minskad förmåga efter 2020. Vi har även Försvarsmaktens budgetunderlag . Jag hoppas att allas dessa dokument kommer att vara tydliga, klara och uppriktiga. Jag är för egen del övertygad om att de allt som allt kommer att entydigt visa att måste göra mer. Det kommer att krävas ytterligare ansträngningar för att säkra och utveckla vårt lands försvarsförmåga, och vi har en skyldighet att göra det. Därför har vi moderater också sagt att det krävs tillskott som gör att försvarsbudget hamnar på motsvarande av bnp. Från regeringssidan hörs det väldigt lite om detta. Min uppmaning är: är en bra dag för socialdemokrater och miljöpartister att säga vad de vill göra! Det är försvarspolitik i dess djupaste och sannaste mening. Låt mig nu fokusera på två aspekter i detta betänkande där och Alliansen går fram med bra förslag och reservationer och där vi möter ett samlat motstånd från S, MP, V och SD. Först och främst måste samverkan mellan Försvarsmakten och polisen bli bättre. har olika sorters uttalanden kunnat höras från regeringssidan, och det är viktigt att de följs upp med innehåll och struktur. Vi måste använda de samlade säkerhetsskapande resurser som finns på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Vi har inte råd att låta gamla låsningar hindra en sådan utveckling. I ett läge där vi står inför sektorsövergripande hot måste vi kunna möta dessa med samhällets alla resurser och inte ha ett stuprörstänkande. Däremot är det viktigt att det är mycket tydligt vilken myndighet som har det yttersta ansvaret för planering och ledning av insatser. Våra förslag som rör en förbättrad samverkan mellan försvarsmakt och polis innebär inte att Försvarsmaktens personal ska sättas in i skarp insats mot till exempel gängkriminalitet. I stället ska personal från försvaret användas för kringuppgifter. Detta skulle i sin tur kunna frigöra resurser hos polisen, som då skulle kunna fokusera just på sin kärnverksamhet. Det finns verkligen brinnande bilar i , och på bild liknar många av dem brinnande fordon i . För oss moderater är verkligheten alltid viktigast – inte debatten om speglingen av densamma. Från sida har vi tidigare lyft fram förslaget att utreda möjligheten att ha ett särskilt polishemvärn likt det som finns i . Polishemvärnspersonalen i utbildas i bland annat trafikreglering, bevakning, signalementstagning, polisradio, häktningsregler, självförsvar och nödvärn. De vanligaste uppgifterna för Politihjemmeværnet är att bistå polisen med yttre gränskontroll, trafikreglering och avspärrningar samt delta vid sök- och observationsuppdrag. Det är alltid polisen som sätter in Politihjemmeværnet vid behov och som leder insatserna. I det aktuella betänkandet för vi fram ytterligare två förslag. Det första är att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan Försvarsmaktens specialförband och polisens insatsstyrka ska utvecklas och fördjupas. Detta är centralt utifrån dagens läge med gråzonsproblematik, där gränsen mellan tillstånd av krig och fred inte är tydlig. Förmågan att möta asymmetriska hot kan vara antingen en militär eller en polisiär uppgift beroende på de faktiska omständigheterna. Exempelvis, herr talman, är terrorism utförd utan anknytning till en annan stat en polisiär uppgift. Om det däremot är möjligt att avgöra att det är fråga om statsterrorism kan en sådan aktion ses som ett led i ett väpnat angrepp mot riket och utgör därmed en uppgift för Försvarsmakten. vill också tillsätta en utredning som ser över hur samverkan mellan Försvarsmakten och polisen kan bli bättre över hela linjen. I en sådan översyn bör ingå att pröva hur lagstiftningen fungerar och hur den kan bli bättre, att se på hur den civil-militära samverkan fungerar i andra relevanta länder samt att föreslå förändringar och förbättringar. Viktigt i sammanhanget är att garantera att försvarets kärnverksamhet inte blir åsidosatt när dess resurser används i andra sammanhang. Den andra frågan som jag vill lyfta fram är internationell samverkan kring totalförsvaret, främst på en nordisk nivå. När det gäller det militära försvaret finns ett nordiskt samarbete som har fördjupats på flera sätt , både bilateralt och med flera länder . Ett bra exempel på detta är flygsamarbetet cross-border training på med och samt i söder tillsammans med . Genom att öva tillsammans och utnyttja varandras resurser kan vi genomföra större och mer komplexa övningar och kan därigenom höja försvarets förmåga och dra lärdomar som är nyttiga om det skulle bli skarpt läge. I går var det utrikespolitisk debatt. Jag måste tillstå att utrikesminister nog väckte ett visst uppseende, inte bara runt utan även i resten av och i Natokretsen, med sina väldigt slarviga uttalanden. Därför, herr talman, vill jag tydliggöra att det inte är någon hemlighet att vill att ska bli Natomedlem. Genom ett svenskt Natomedlemskap skulle vi kunna ha ett betydligt djupare nordiskt samarbete än vad som är möjligt på grund av att och inte är Natomedlemmar. Det är bra att regeringen har gått fram med att och ska ha en gemensam planering som sträcker sig bortom vad man kallar fredstida förhållanden. Men det finns inga solidariska försvarsgarantier, så vi kan ändå inte vara säkra på att få hjälp – eller på att kunna ge hjälp, för den delen – i händelse av kris eller krig. Herr talman, socialdemokrater, miljöpartister, vänsterpartister och sverigedemokrater! Vi kan planera hur mycket vi vill, men vi kan endast veta att vi har andra vid vår sida med den bindande säkerhetsgaranti som finns i artikel 5 inom Nato. Detta hoppas jag att också utrikesministern förstår. Från Alliansen har vi pekat på behovet av att stärka det nordiska samarbetet även när det gäller det civila försvaret. Vi vill uppdra åt regeringen att göra en översyn av svenska och nordiska resurser som kan samutnyttjas och vilka områden som ska prioriteras. Jag yrkar bifall till Alliansens samtliga reservationer. Jag vill särskilt understryka Alliansens gemensamma reservation 3 om försvarets förmåga under punkt 2 i betänkandet. 7 (SD): Det var intressant att höra . Ord är ju bra, men vem var det som till exempel lade ned beredskapspolisen 2012? Det var ganska oklokt gjort, eller hur? Vi vill ju återinföra beredskapspolisen. Man kan också lägga till att utrustningen förstördes. Finansieringen är en grundbult i försvaret, både när det gäller det civila och det militära. Utöver de övriga satsningarna satsar vi 5 miljarder för att täcka de gamla materielhålen – det finns en brist på ungefär 50 miljarder. Vi vill gå upp till 2 ½ procent av bnp. Om vi ska bygga ett försvar som är trovärdigt måste vi ha fler brigader. För att få fler brigader måste vi öka värnpliktsvolymerna, upp till 18 000−19 000, för att kunna förbandsomsätta ett ökat antal brigader. Det går inte om man inte tillför dessa resurser. Vi kan diskutera vilken förmåga vi ska ha. Men det som är glädjande är att det verkar som att alla partier har anslutit sig till vår linje. Som ni alla vet var vi ensamma om att propagera för ett starkare försvar. är det egentligen bara Liberalerna och som menar allvar med dessa satsningar – det är väl någon miljards skillnad på satsningarna. Jag skulle också vilja ta upp en annan sak inom ramen för detta. Vi bör ha ett balanserat försvar och en sammansättning som skapar en hög tröskeleffekt. Vi vill inte vara med i Nato – det är ju känt för alla. Vi anser att ett Natomedlemskap ökar spänningarna i – det har vi sagt ett antal gånger. Vi har också sagt att vi vill ha ett nordiskt samarbete när det gäller materielsystemen, men vi ska inte fördjupa detta samarbete eller vara beroende av varandra. Vi vill se en försvarsallians – ett försvarsförbund – med . Det är också känt. Vi vill bygga upp ett antal brigader. Vi vill förstärka med ett bataljonsartilleri. Luftvärnssystemen kommer in på senare i debatten. Genom att bygga upp detta i ett förbund med – så att säga bortom fredstida förhållanden – tror vi att vi skapar en hög tröskeleffekt. Det kan inge respekt. Vi kan utöva vår alliansfrihet i vårt närområde och göra det trovärdigt. Det är vår uppfattning. I den situation som vi nu befinner oss i finns det egentligen två alternativ, som vi har skissat på tidigare. Försvarsanslaget är bestämt, och målen – försvarsförmågan – kommer att anpassas efter försvarsanslaget. Vi vill i stället, herr talman, att man fastställer målen och försvarsförmågan och sedan har en budget som anpassar sig efter det som man säger att försvaret ska klara av. är det tvärtom: – Här får ni en påse pengar. Vad kan ni göra? – Det räcker inte. Så diskuterar man ständigt detta. Man måste ta ett mycket djupare grepp på det hela. Jag har tidigare gått igenom den politiska styrningen med den så kallade Genomförandegruppen, som jag påstod att var ordförande för, vilket han inte var och vilket han korrigerade. Jag tänker inte gå in på detta igen. Men sviterna av det som beslutades då finns ännu kvar, och det var ett grovt misstag att göra detta. Jag sa att vi inte borde gå med i Nato, och någon kanske kommer att ställa en fråga om det. gjorde en liten exposé, som några brukar säga att jag gör – och det gör jag också! Han pratade om militären som stöd till polisen. Vilken är då uppfattning om detta? Vi är för att polisen i vissa situationer ska kunna begära hjälp av militären. Vilken hjälp ska det handla om? Jag har svarat på den frågan i intervjuer med journalister som har frågat om militären ska storma in med automatvapen. Nej, det var inte det vi menade. Militären kan göra mycket annat för att stödja polisen. Man kan skydda deras fordon. Man kan transportera materiel. Man kan skydda ambulanser och brandbilar som ska in, så att polisen kan utföra sitt jobb. avdelas ganska stora resurser vid ett ingripande eller en insats i något område för att skydda egna fordon eller egen materiel. Detta skulle militären kunna göra om polisen begär det, om situationen blir okontrollerbar. Man kan direkt utse ett skyddsområde. På det viset anser att militären kan ställa upp om polisen hamnar i en sådan situation att man begär hjälp. är det utklarat – vi är för detta. Vi vill också satsa mycket på forskning, till exempel på drönare. Det är någonting som krigsförbanden kommer att ha stor glädje av . Vi ser inte framför oss enskilda spaningsplutoner som ska känna av var fienden finns. Vi ser framför oss små drönare, kanske av en humlas storlek, som gör att vi får en helt annan taktisk flexibilitet i krigsförbanden. Därför satsar vi och kommer att satsa väldigt mycket på forskning av olika slag. Som jag sa förut vill vi öka antalet värnpliktiga. Då måste vi öppna rekryteringskontor i . Det har vi motionerat om tidigare, men det tyckte inte ni var bra. En del har andra lösningar, mobila rekryteringskontor och så vidare.