prot · H509121 · 2018-05-29 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2018) 234 och COM(2018) 307 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 239 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 298 och COM(2018) 334 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:SfU27 Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd 2017/18:SfU25 Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare 2017/18:UbU25 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande 2017/18:UbU26 Kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar 2017/18:UbU10 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser 2017/18:UU15 FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 2017/18:FiU32 för finanspolitiken 2017/18:CU13 Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov 2017/18:KU16 Ändrade mediegrundlagar 2017/18:KU28 Allmänna helgdagar m.m. 2017/18:KU41 Verksamhetsredogörelser för nämnder § 4 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri betänkande 2017/18:NU16 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri (skr. 2017/18:202) 1 (S): bytte , och satte återigen upp näringspolitiken på den politiska dagordningen. Vi gick från med en borgerlig regering och en näringspolitik som hade varit basically gone till en aktiv näringspolitik med investeringar i samverkan, innovationer, kapital, kompetensförsörjning, exportfrämjande, automatisering, digitalisering och omställningsförmåga – för att nämna några exempel. Och politik gör skillnad. nådde industrins investeringar en rekordnivå där det investerades i . Det är den högsta nivån någonsin under de som SCB har mätt industrins investeringar i . Svenska industriföretag anställer nu fler i än i utlandet, och fler företag flyttar hem sin produktion. Exporten drar iväg och har faktiskt aldrig varit så hög som , och någonsin ökar den i alla län. Den aktiva och progressiva näringspolitik som sjösattes ger resultat. Att det går bra för svensk industri och svenskt näringsliv uppmärksammas både nationellt och internationellt. I lönsamhetsbarometer för framgår det att var ytterligare ett rekordår för svenska småföretagare. Svensk tillväxt är stabilt hög och, som en jämförelse, exempelvis dubbelt så hög som . Den internationella affärstidningen slår fast att är ett av de bästa länderna i världen att vara företagare i, och såväl World Competitiveness Scoreboard som doing business index visar på att företag i har mycket goda förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. Det finns mycket att vara stolt över och att glädjas åt som det finns stora utmaningar. Vi lever i en alltmer globaliserad värld, och svenska företag ingår alltmer direkt och indirekt i globala värdekedjor. Det pågår en ständig strukturomvandling som främst drivs av globalisering och digitalisering men också av behovet av omställning mot en mer grön och resurseffektiv ekonomi. ligger i framkant, men andra länder gör vad de kan för att komma i kapp och komma förbi. Det är grunden till att regeringen presenterade nyindustrialiseringsstrategin Smart industri. I strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är nödvändiga för att stärka industrins konkurrenskraft. Det första är: Industri 4.0. Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och utnyttja digitaliseringens möjligheter. Det andra är: Hållbar produktion. Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Det tredje är: Kunskapslyft industri. Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. Det fjärde är: Testbädd . ska vara ledande i forskning och utveckling inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . För att implementera strategin har regeringen tagit fram två handlingsplaner med över 80 åtgärder för en starkare, modernare och mer konkurrenskraftig industri. Strategin tillsammans med handlingsplanerna är grundfundamentet i det samverkansarbete som regeringen driver tillsammans med näringen, arbetsmarknadens parter och akademin. Det har gett en välbehövlig injektion och bidragit till att stärka vår position som industrination i en ständigt pågående strukturomvandling. Utöver strategin och handlingsplanerna har regeringen lanserat fem samverkansprogram där och svensk industri har komparativa fördelar. De fem samverkansprogrammen omfattar nästa generations resor och transporter, smarta städer, cirkulär och biobaserad ekonomi, livsvetenskap samt uppkopplad industri och nya material. Samverkansprogrammen bidrar till att nå målen i strategin. Här kan med fördel nämnas några goda exempel och direkta resultat av samverkan. Regeringens satsning på elektromobilitetslabbet i är ett exempel. Det är en miljardsatsning tillsammans med fordonsindustrin, där man ska ta fram morgondagens transportlösningar. Hybrit är ett annat exempel. Det är ett projekt där , och utvecklar morgondagens stål utan kol. Där har regeringens satsning på Industriklivet varit en möjliggörare. Ytterligare ett exempel är nya satsning på välfärdslabb, en miljardsatsning som ska bidra till att göra till en internationellt attraktiv testmarknad för välfärdsinnovationer. Det kan handla om sjukvården, skolan, kollektivtrafiken eller annan offentlig verksamhet. Betyder detta att vi kan slå oss till ro? Nej, självklart inte. har en lång och framgångsrik industritradition. Industrin är en tillväxtmotor i svensk ekonomi och skapar förutsättningar för jobb och tillväxt. Industrin liksom näringslivet i stort är beroende av långsiktigt goda ramvillkor och förutsättningar för att driva företag och utveckla verksamhet i , vilket bland annat inkluderar lagar, regler och skatter men också kompetensförsörjning, infrastruktur och energiförsörjning – för att nämna några andra viktiga faktorer. Politikens roll är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för ett växande och hållbart företagande i hela landet. Regeringen har därför gjort en rad insatser också på dessa områden. Man lyckades bryta det dödläge som har förlamat energipolitiken och levererade en energipolitisk överenskommelse vars inriktnings- och genomförandebeslut kommer att debatteras och beslutas i denna kammare . Vi möter företagens skriande behov av personal med rätt kompetens – det är kanske det största tillväxthindret av dem alla – med en historisk satsning på ett kunskapslyft som fullt utbyggt kommer att innebära 100 000 nya utbildningsplatser inom yrkeshögskola, yrkesvux och högskola. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Vi skjuter till mer pengar för att kompensera för gamla försyndelser när det gäller väg- och järnvägsunderhåll, och vi gör en kraftfull utbyggnad av bredband på landsbygden. Vi avskaffar ineffektiva och dyra nedsättningar av arbetsgivaravgifter för att i stället införa ett växa-stöd för företag som gör sin första anställning. Vi inför personaloptioner, och vi har aviserat en sänkning av bolagsskatten. Vi har omstrukturerat det statliga riskkapitalet så att det bättre möter näringslivets behov av kapital i tidiga faser. har fått extra resurser till nya marknadskompletterande låneprodukter som exempelvis innovationslån och mikrolån, och det förs en dialog med affärsbankerna om hur vi bäst ska kunna främja en fungerande utlåning i hela landet. Regeringens exportstrategi har välkomnats av näringslivet. 26 prioriterade marknader har pekats ut, och ett nytt samarbetsorgan, Team , har bildats. I samtliga län inrättas nu exportcentrum. Vi har tagit itu med de små företagens växande problem med långa betaltider. Det är inte rimligt att små företag ska agera bank åt storbolagen. Därför välkomnar vi den uppförandekod som föreslås. Vi driver aktivt på utvecklingen av digitala plattformar för att underlätta företagens administration, och aviserades att kravet på att spara papperskvitton nu slopas. Jag har nämnt ett axplock av allt som görs för att visa på bredden, djupet och omfattningen av regeringen näringspolitik. Jag kan konstatera att det är en näringspolitik att vara stolt över, som levererar här och men som också rustar för morgondagen, för nästa strukturomvandling och för nästa låg- och högkonjunktur. Jag yrkar därför bifall till reservation 1, som innebär avslag på motionerna och att skrivelsen läggs till handlingarna. I detta anförande instämde , , och (alla S). 2 (SD): debatterar vi alltså näringsutskottets betänkande 16, En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri, detta med anledning av regeringens skrivelse med samma namn där regeringen sammanfattar sina i vissa avseenden begränsade insatser på det här området. Det ska absolut sägas att det finns en del som är bra i regeringens industriagenda, saker som i några fall påminner ganska starkt om industristrategi . Dock menar jag att regeringen bara skrapat på ytan när det gäller vad som krävs för att åter ska bli en storslagen och växande industrination. Därför vill jag yrka bifall till reservation nr 2, som handlar om vår syn på hur en industristrategi ska utformas. Jag vill också passa på att yrka bifall till näringsutskottets förslag till beslut i punkt 1. I denna punkt skickar , tillsammans med allianspartierna, ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringens insatser på ett antal områden är otillräckliga. Jag får beklaga att tillkännagivandet är tämligen uddlöst, men det skickar i alla fall en tydlig signal om att regeringen efter valet – hur den nu kommer att se ut – har en del kvar att göra på detta område. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Vad gäller regeringens arbete med industrifrämjande åtgärder kan jag vid sidan av några bra, konkreta och viktiga prioriteringar konstatera tre saker. För det första är dokumentet utbroderat med en väldig massa vackra ord, såsom Industri 4.0, hållbar produktion, grön omställning, smart industri och andra begrepp som man menar ska leda till industriframgångar. Jag tycker att det blir ganska uppenbart att dessa stora ord är till för att dölja det faktum att reformagendan egentligen är väl tunn. För det andra ger man sig in i några frågor på en sådan detaljnivå att det är högst tveksamt om det ligger i statsmaktens kärnuppgifter att göra så. Jag anser för min del att politikens uppgift är att skapa strukturer och regelverk så att alla de kloka människorna ute i landets industrier kan utveckla sina innovationer, produkter och produktionsmetoder. För det tredje, och det här är det viktigaste, avhåller man sig med nästan kirurgisk precision från att lyfta fram de viktigaste pelarna för ett vitalt industriklimat i . Låt mig ge några exempel:  Energifrågan: Vad gäller energipolitiken hänvisar man till den energiöverenskommelse som ägt rum , detta trots att denna slutade i ett enormt bakslag för i allmänhet och industrin i synnerhet och till exempel helt saknar mål om leveranssäkerhet, vilket är helt centralt för industrin.  Trafikinfrastruktur: Vad gäller detta område hänvisar regeringen kort till den så kallade långsiktiga infrastrukturplaneringen. säger sig regeringen vilja gå vidare med det vansinniga höghastighetstågsprojektet för hundratals miljarder, som obönhörligen kommer att lägga sig som en våt filt över allt vad kloka och genomtänkta infrastrukturprioriteringar heter.  Skatter: Vad gäller detta område saknas helt diskussioner om konkurrenssnedvridande skatter gentemot vår omvärld, vilket i och för sig är ganska logiskt. I Socialdemokraternas ska ju skatter bara höjas. Jag välkomnar i grunden regeringens fokus på industrins villkor. Det tar sig dock ibland lite märkliga uttryck. Vi minns kanske alla hur i valrörelsen gjorde pompösa utfästelser och lovade att installera en så kallad industrikansler. Men likt det socialdemokratiska förslaget om i tunnelbanan blev det ingen industrikansler. Däremot bildade man något man döpte till ”advisory board”, alltså en rådgivande panel, med fyra personer med positioner inom svensk industri. Av någon anledning annonserades det dock på regeringens webbplats att detta arbete avslutats. Med tanke på regeringens skrivelse, som vi debatterar här , och de resultat som man har levererat menar jag att det är tydligt att vi inte kan slå oss till ro. Därför vill jag här och presentera ett förslag från , och det är kort och gott att vi ska tillsätta en industrikommission. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Det vi föreslår är alltså en parlamentarisk kommission med representation från samtliga partier, som tillsammans med sakkunniga från industrin ska arbeta fram en industristrategi och ett reformpaket så att svensk industri kan klara den hårdnande konkurrensen från omvärlden. Det är mycket angeläget för att fler arbetstillfällen inom tillverkande industri kommer till på såväl kort som medellång och lång tidshorisont. Inte minst utanför våra storstadsområden är denna typ av jobb av helt central betydelse. Med en industrikommission kan industrins utmaningar genomlysas både på djupet och på bredden, där alla partier får samma information och kan ta del av de målkonflikter som finns. Jag menar dock att det är viktigt att politiska aktivister, såväl inom som utom partipolitiken, inte får ett avgörande inflytande på slutprodukten. Vi måste från politiken börja hålla oss till ekonomiska realiteter och fysikens oföränderliga lagar. Det är dags för vuxna tanter och farbröder att prata! välstånd är som sagt var uppbyggt kring en industri i världsklass. Det var industrialiseringen som tog oss från att vara ett fattigt land till att bli ett av världens rikaste . Vi kan dock inte leva på gamla meriter. En fortsatt välfärd kräver att vi håller oss konkurrenskraftiga gentemot en omvärld som utvecklas i rasande takt. Man ska i sammanhanget komma ihåg att svenska produkter och varumärken i många fall står sig väldigt bra i en värld med en allt större medelklass. Industriell tillverkning blir alltmer komplex med allt fler företag som levererar dellösningar eller delprodukter till det som slutligen blir en konsumentvara. Vår vision är därför att kommissionens fokus ska riktas mot såväl stora som små industriföretag och inte minst tjänsteföretag som jobbar mot industrin. För att konkretisera våra tankar kring en industrikommission vill jag redan nu vara tydlig med vilka ingångsvärden vi i har och några förslag på de kommittédirektiv som vi menar att industrikommissionen bör ha. Vi behöver först och främst göra ett antal nödvändiga revideringar i den befintliga energiöverenskommelsen. Många delar i denna är bra, men vi måste ha ett mål för leveranssäkerheten som tar höjd för industrins villkor. Vi måste också minska konkurrenssnedvridande subventioner inom elproducerande sektor för att undvika ytterligare energimarknadskriser. Målsättningen måste också vara att totalkostnaden för energi ska hållas låg och vara en komparativ fördel för svensk industri. Vi behöver också på allvar ta tag i regelkrånglet. fortsatte företagens kostnader för nya eller ändrade regler att skena. Kostnaderna steg med hela , och bara de administrativa kostnaderna har ökat med 1,2 miljarder i löpande priser. Vi menar därför att en modell för systematiserat regelförenklingsarbete behöver introduceras, och det är en modell vi lyft fram tidigare i olika sammanhang. Den går ut på att vi bjuder in näringslivets organisationer, stora som små, att ta fram en prioritetslista över vilka lagar och regler som är mest kostsamma i förhållande till den faktiska nyttan. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Vi behöver också få kontroll över infrastrukturinvesteringarna. Vi måste ha bättre beslutsunderlag. Därför menar vi att vi ska ha en expertkommitté, som till exempel kan placeras under Statsrådsberedningen, som producerar underlag för att kunna prioritera de mest viktiga och lönsamma trafikinfrastrukturinvesteringarna. Avsteg från denna prioritetsordning måste kunna motiveras väl. är frågan: Är ni andra villiga att ställa er bakom vårt förslag om en industrikommission? Menar ni som säger er värna svensk industri allvar, och är ni beredda att omsätta ord i handling? Vågar ni möta de målkonflikter som ryms inom de här problemställningarna? Låt oss nu ta industripolitiken på det allvar och svenska folket förtjänar! 3 (MP): Svensk industri är i en otroligt spännande omvandlingsfas. Betongbranschen, bygg- och anläggningsbranschen, cementbranschen, dagligvaruhandeln, flygbranschen, gruv- och mineralnäringen, skogsindustrin, stålindustrin och åkerinäringen – de här nio branscherna har genom regeringens initiativ Fossilfritt överlämnat färdplaner för fossilfri konkurrenskraft till regeringen. Färdplanerna ska synliggöra vilka möjligheter som klimatomställningen kan innebära för branscherna. Det här är precis vad smart industripolitik handlar om för oss gröna. Vi ser inte omställningen till ett nytt och mer hållbart samhälle och en ny typ av industri som ett nödvändigt ont utan som en process full av möjligheter. ska bli världens första fossilfria välfärdsnation, och det blir vi inte om vi inte har med oss industrin på vägen. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi heter inte bara Smart industri, utan den är också smart. Fyra fokusområden är utpekade för industrins konkurrenskraft. För det första: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. För det andra: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. För det tredje: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. För det fjärde: ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . Det här är receptet för en industri som ska ligga i global framkant, inte bara konkurrensmässigt utan också inom områden som social och miljömässig hållbarhet. Vi ska exportera framtidens lösningar till världen. Men då kan inte politiken sitta på läktaren, utan vi ska självklart vara med och bidra. Grön industripolitik handlar om att det ska vara lätt att göra rätt. Vi vill med ekonomiska styrmedel möjliggöra för såväl individer som företag att göra klimatsmarta val. Det är därför som regeringen matchar den tunga industrins ambition att ta fram helt fossilfritt stål genom satsningen Industriklivet, som innebär . Resultaten ser vi . kunde vi i läsa om hur näringslivet hyllar regeringens klimatpolitik och om hur klimatomställningen för näringsliv och industri innebär stora affärsmöjligheter. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Det är spännande att följa en industri i omvandling. Det händer mycket inom tjänstefiering, digitalisering, globalisering, omställning till resurseffektivitet och cirkularitet. Den svenska industrin är framåt i dessa strategiska omställningar. Den är inte basically gone – den är på tårna! Jag vill yrka bifall till reservation 1. 4 (V): Fru talman, kollegor och åhörare! Vi debatterar näringsutskottets betänkande 16, som behandlar regeringens skrivelse 202 och har titeln för tillväxt och utveckling i svensk industri. I skrivelsen redogör regeringen för innehållet i strategin Smart industri och de åtgärder som regeringen har beslutat att genomföra för att nå strategins mål om att ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Regeringen redogör även för utvecklingen i industrin och de utmaningar som kvarstår. Regeringen konstaterar att industrin genomgår en strukturomvandling som drivs av globaliseringen, digitaliseringen och omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi. Strategin Smart industri syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Industrin, liksom näringslivet i stort, är beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar för att driva företag och utveckla sin verksamhet. Detta inkluderar lagar, regler och skatter men också energiförsörjning och infrastruktur. I strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är nödvändiga för industrins konkurrenskraft. Andra har redan nämnt dem. Det handlar om att svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen, att produktionen ska vara hållbar och att vi ska ha en ökad resurseffektivitet och miljöhänsyn. Kompetensförsörjningen är jätteviktig, och den tror jag att den här regeringen verkligen har lyft mer än den tidigare – vi behöver ett kunskapslyft i svensk industri. Testbädd innebär att ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka industrins produktion av varor och tjänster i . Själva genomförandet av strategin har konkretiserats i två handlingsplaner där åtgärderna i handlingsplanerna i stor utsträckning har utformats efter dialog och inspel från arbetsmarknadens parter, företag och akademin. Regeringen har också haft industrisamtal under ledning av närings- och innovationsministern med representanter från akademin, arbetsmarknadens parter och myndigheter för att diskutera utveckling och utvärdering av regeringens arbete med strategin och handlingsplanerna. vill jag gå över till det som jag tycker är ironiskt. Alliansen får tillsammans med SD igenom ett tillkännagivande där de i motionen skriver bland annat att regeringens nyindustrialiseringsstrategi inte adresserar vikten av att underlätta utvecklingen av befintlig industri och nyetablering i nya branscher. Motionärerna anför vidare att skattetrycket och minskad lönsamhet hämmar svensk industris konkurrenskraft och att ett steg mot en stärkt industri därför bör vara att stärka de generella näringsvillkoren för industrin. Vidare skriver de att företagare spenderar mycket tid och pengar på att hantera skatteadministration i stället för att investera i kärnverksamheten. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Det som jag tycker är ironiskt i det här att är huvudförfattare till den här motionen, som jag uppfattar det, och att deras egen statsminister under deras regeringstid tyckte att svensk industri i praktiken var passé. Vilken syn hade man då på smart industri? Tror Alliansen verkligen att lösningen för svensk industris framtid är enkla jobb och skattesänkningar? Det vi behöver är utbildning som matchar industrins morgondag och forskning som gör oss ledande i klimatsmart industri. Det är det som kommer att göra oss ledande i världen när kortsiktiga vinstivrares tid är förbi och konsumenterna efterfrågar produkter som är tillverkade på ett hållbart sätt och med grön, förnybar el. Här ser vi, fru talman, att svensk industri har förstått vägen framåt. Det handlar givetvis om en grön, resurseffektiv ekonomi. Jag vill lyfta reservation 1. 5 (M): Just nu går det bra för fordonsindustrin i min hemstad . Det går till och med riktigt bra. De båda Volvoföretagen tuffar på ordentligt – med grund av utveckling levererar de nya bilmodeller och lastbilsmodeller på löpande band. Att det går bra för dem märks inte bara i de enskilda företagen utan även i det omfattande nätverk av leverantörer de har både i och i andra länder.