prot · H509136 · 2018-06-20 00:00:00 — Det känns som att det är själva ordet kömiljard som ska lösa problemen, fast det i själva verket inte är det. har vi skjutit till 4,7 miljarder till svensk sjukvård, och vi fortsätter med ytterligare 600 miljoner. Det är väsentligt mycket större resurser än de pengar som bara en rubrik kan ge för att lösa svensk sjukvård. I stället är den stora prioritering som görs av alla de borgerliga partierna sänkta skatter. Ni investerar inte tillräckligt i sjukvården. Ni tror uppenbarligen att om man bara sänker skatterna ska det på något magiskt sätt uppstå resurser och sjukvården ska bli bättre. Men det är inte så det fungerar. Vi prioriterar därför att det ska utbildas fler som ska jobba i sjukvården och att det ska anställas fler som ska jobba i sjukvården. Det är bara så vi kan lösa tillgänglighetsproblemen i svensk sjukvård, eller för den delen förbättra äldreomsorgen och skolan. Vi prioriterar välfärden före sänkta skatter eftersom det naturligtvis märks i välfärden om man väljer sänkta skatter. 25 (KD) replik: Låt oss gärna diskutera sjukvården. Låt oss diskutera att ni har svikit ert löfte till cancerpatienterna om att alla skulle få vård . Så har det inte blivit. Låt oss diskutera vem som har bäst reformer. , du säger att vi ska ha en rubrik. Vi säger kömiljard. Vi säger fast läkarkontakt. Vi säger stora resurstillskott till sjukvården från sida, långt större än vad Socialdemokraterna föreslår – 27 miljarder mer . Även om man räknar med era generella satsningar på kommuner och landsting klarar vi ändå mer resurser till vården och omsorgen. Vi säger vårdplatsgaranti. Premiera dem som klarar luft i systemet för att driva fram innovativa arbetssätt så att vi inte har fullbelagda sjukhussalar i . Se till att vi satsar på primärvården så att vi inte har en alltför stor belastning på våra akutmottagningar, där de äldre får vänta. Det är de äldre som sitter längst på akutmottagningarna. Var tionde äldre sitter på akutmottagningarna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Under your watch! Det är ni som har haft ansvaret för denna utveckling. Låt oss tala om den, . Men det var inte det som min fråga gällde. Min fråga gällde att du, , gjorde ett samband mellan skattesänkningar och vårdens kvalitet. Då frågar jag: Finns det motsvarande samband mellan skattehöjningar och vårdens kvalitet, alltså att vårdens kvalitet ökar med varje skattehöjning? I så fall har ni falsifierat detta samband hur som helst när det gäller vårdens tillgänglighet med fördubblade vårdköer. Vi behöver mer resurser till vården. Det kräver hårda prioriteringar. Men det kräver också fler i arbete. Fler i arbete kan komma till stånd bland annat med smarta skattesänkningar. Men man kan också behöva skatteväxla och höja en del skatter på det som inte bidrar till arbete. tillfördes resurser till vården som skattelättnader gjordes till exempel i form av jobbskatteavdragen. Det blev mer resurser i fasta priser per capita per slutenvårdspatient. 26 (S) replik: Under de borgerliga åren ökade statens underskott. Man lånade pengar för sina skattesänkningar och andra investeringar som man ville göra. Det var en ohållbar utveckling. Den har vi rättat till. Jag tycker att man ska vara mycket tydlig med att svensk sjukvård när det kommer till de medicinska resultaten – en del av vårdens kvalitet är rimligen de resultat som man får – ligger i den absoluta världstoppen. Man kan också se tydliga förbättringar när det handlar om de stora folksjukdomarna som cancer, hjärtsjukdomar och stroke. Det visade en rapport från SKL. Men vi har fortsatta besvär med tillgängligheten. Då krävs det ökade resurser. Vi väljer dessa ökade resurser i stället för att sänka skatterna. vill flytta pengar från landsting till kommun. Ni gör regeringens gamla satsningar till egna och nya. Det gör inte sjukvården bättre. Det innebär inte att man får ökade resurser. Ni saknar faktiskt också våra stora generella statsbidragsökningar till dem som betalar för sjukvård och skola i , nämligen kommuner och landsting. Ni väljer i stället uppenbarligen ett regeringsunderlag bestående av fyra borgerliga partier som tillsammans med – det lär väl krävas för att det ska fungera i slutänden – har skattesänkningar på på programmet. Det kommer inte att hålla. Det gör inte sjukvården bättre. Det gör inte skolan bättre. Det kommer att innebära att man sviker de äldre i äldreomsorgen. 27 (C) replik: Även jag skulle vilja tacka för mandatperioden och insats under densamma. Det har varit ett gott samarbete i utskottet. Det beror självklart till mycket stor del på den ordförande som vi har haft. av ekonomisk-politiska debatter tänkte jag bjuda åhörarna på en greatest hit. Ett av de områden som jag och har diskuterat är nämligen planerna på en kilometerskatt, skatt på avstånd, lastbilsskatt, skatt på tung trafik – kärt barn har många namn. Detta är en fråga som Socialdemokraterna tillsammans med andra gick till val på under den förra valrörelsen. De sa att det inte var någon rocket science att införa en sådan skatt. Sedan visade det sig vara mycket svårare, och framför allt visade det sig att det politiska priset för en skatt på avstånd var rätt högt. Notan för inte minst skogsindustrin och andra landsbygdsbaserade näringar skulle vara mycket tuff. Man drog i nödbromsen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Men har denna skatt, likt Fågel Fenix, materialiserats igen, åtminstone planerna på den. Flera regeringsföreträdare har gett besked i frågan, dock lite olika besked. sa att det inte fanns några planer på att lägga fram ett sådant förslag. Per , finansmarknadsministern, sa att dessa planer faktiskt fanns och att Socialdemokraterna och skulle lägga fram detta förslag. Jag har två frågor till angående detta. Den första frågan gäller sakfrågan: Är det verkligen rätt att börja beskatta avstånd? Är inte det en rent landsbygdsfientlig politik? Den andra frågan är: Kan finansutskottets ordförande bringa klarhet i vad det är som egentligen gäller? Planerar man att föreslå en skatt på avstånd, eller planerar man inte att föreslå en skatt på avstånd? 28 (S) replik: och jag har haft många diskussioner, och vi ska tydligen fortsätta in i det sista med ungefär samma frågeställningar. Det är fullt rimligt. Som själv sa har och jag sagt att vi inte har några sådana planer. Det finns inte heller något sådant förslag i den budget som vi nu diskuterar. Ska man ha en skatt på avstånd? Det är klart att det finns en kostnad för avstånd . Jag är rätt förtjust i idén om att växla kostnader – det är min egen idé – så att de också träffar de utländska åkare som befinner sig i och inte betalar exempelvis drivmedelsskatter. För oss har en viktig fråga varit att få ordning och reda på vägen. Där har denna fråga varit en del som vi har resonerat kring och att detta skulle kunna bidra till just det. Men, som jag har sagt, vi har alltså inte ett sådant förslag på bord . Inte heller Socialdemokraterna har ett sådant förslag för den kommande tiden. Däremot är det otroligt viktigt att svensk landsbygd och svensk glesbygd tas på stort allvar. Vi skjuter nu till stora resurser till kommunerna runt om i landet, och vi ser till så att staten kommer tillbaka till många platser runt om i landet. Det är många kommuner som inte har haft exempelvis statliga servicekontor. Vi skjuter också till nya resurser för kommersiell service på landsbygden. Det är sådana satsningar och många andra som vi kommer att behöva fortsätta med under den kommande mandatperioden. som satt i regeringen med de andra borgerliga partierna såg vi hur Stockholmscentreringen ökade. Den har vi brutit. Och vi kommer att fortsätta behöva se till att vi har en politik som håller ihop landet. 29 (C) replik: Det lät som om inledningsvis beklagade sig över att denna diskussion återkommer. Men en förklaring till det kan vara att det inte är riktigt solklara besked, och det har inte varit i någon av dessa debatter. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Om vi tar på orden finns det alltså inte några sådana planer. Det är möjligen en nyhet för , som säger att regeringen faktiskt planerar detta. Men det får ni väl lösa internt i ert mycket välfungerande samarbete. lämnar ändå några öppningar här. Låt mig då komma med några tips på vägen. Uppenbart är det ett problem med oseriösa utländska aktörer som rullar runt på svenska vägar. Men lösningen på detta problem ska inte vara att straffa all tung trafik, inklusive hårt arbetande svenska aktörer, och göra det på ett sådant sätt att notan i klartext kommer att få betalas av skogsindustri, lanthandlare och människor och företag på landsbygden. I stället ska man skruva upp kraven när det gäller miljö, säkerhet, arbetstider och så vidare och framför allt se till att de som rullar runt på svenska vägar verkligen lever upp till detta. Det är alldeles för få kontroller. Detta är en av anledningarna till att det behövs mer resurser till polisen. Det är vägen framåt: att skapa rimliga konkurrensvillkor utan att straffa ut hela sektorer i det svenska näringslivet, framför allt landsbygdens del av detsamma. Jag tror att det är få utanför kamratskapskrets som håller med om att Stockholmsfixeringen är bruten. Där behöver det tas betydligt större grepp för att släppa loss utvecklingskraft i hela landet, och det är det vi går till val på. 30 (S) replik: Det är klart att den här regeringen bryter Stockholmsfixeringen. Det är väldigt bra och tydligt: I stället för en moderatmiljard, som framför allt gick till de rikaste kommunerna i , har vi sett till att höja stödet från staten till alla kommuner i hela landet. Det har naturligtvis framför allt varit viktigt för små kommuner på landsbygden. Vi ser också hur vi nu styr om den statliga förvaltningen så att man inte förlägger all sin verksamhet till eller andra stora städer utan finns i hela landet. Det är otroligt viktigt för arbetsmarknaden på många orter, naturligtvis, men också för förtroendet för att staten finns i hela landet och för tilliten mellan landsdelar. Som jag har sagt har vi även genomfört en lång rad förslag som handlar om hur vi ska stärka den kommersiella och offentliga servicen på landsbygd och i glesbygd. Detta kommer vi att behöva fortsätta med; det är jag helt övertygad om. Men i det perspektivet har , återigen, dessvärre satt sig i ett dåligt sällskap – och det gäller på ganska många områden. Våra partier har som två folkrörelsepartier en hel del gemensamt, men har det ju fått bli så att viker sig för moderata centralister i stället för att samarbeta med oss socialdemokrater om en politik som kan hålla ihop hela landet. Jag vill önska en trevlig sommar. Han får gärna begrunda i vilket sällskap han ska vara framöver – inte minst med tanke på att en del av det sällskapet funderar på att skaffa sig ett riktigt besvärligt läge genom att sätta sig i knäet på ett parti som varken eller jag vill samarbeta med. 31 (MP): Riktlinjer för den ekonomiska politiken är ett fantastiskt land som det går riktigt, riktigt bra för. I internationella jämförelser hamnar i stort sett alltid högt – i topp fem – inom de allra flesta områden, såsom ekonomi, sysselsättning, rättssäkerhet, utbildningsnivå, jämställdhet, demokrati och effektiva insatser för klimat och miljö. toppade vi klimatindex och utsågs till världens bästa land att driva företag i av tidningen . kom en ny europeisk mätning som visar att vi är det land i EU som har mest effektiv klimatpolitik. har en urstark ekonomi. Arbetslösheten minskar, färre är beroende av bidrag för sin försörjning och sysselsättningsgraden är högst i EU. Allt fler nyanlända kommer i arbete snabbare. Öppenhet och utveckling går hand i hand. I den debatt som förs , kanske inte huvudsakligen i denna kammare men utanför den, är det dock många som tycks tro motsatsen. Det är många som tävlar om att måla i mörka färger i så hög grad att fakta helt enkelt suddas bort. De som har att vinna på den debatten är de krafter som vill styra med rädslan som vapen – rädsla för det nya, rädsla för det man inte känner till och rädsla för varandra. Visst har vi utmaningar framåt, med klyftor som ökar, en välfärd med stora behov och klimatförändringar som behöver mötas med ännu mer politik. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska och bli lägst i EU behöver vi fortsätta satsa på dem som står längst från arbetsmarknaden. Vi behöver fler och enklare vägar till jobb, i hela . Genom fler och växande företag skapas också nya jobb i hela landet. Vi måste fortsätta värna småföretagarna, och för att landsbygden ska leva behöver vi fortsätta bygga vägar, järnvägar och bostäder samt digitalisera och säkra bredband i hela . Det är så vi skapar hopp och framtidstro. är vi och kan konstatera att vi med i regering har vänt stora underskott i staten till stora överskott. Vi har än en gång beslutat om den största miljöbudgeten någonsin i , och med i regering är en föregångare i det globala klimatarbetet. har vi, bland mycket annat, gjort följande:  Vi har infört en svensk klimatlag som gör det svårare för kommande regeringar att strunta i klimatmålen.  Vi har infört ett klimatpolitiskt råd.  Vi har undertecknat och gett till Gröna klimatfonden.  Vi har kommit överens över partigränserna om förnybar el till 2040.  Vi har tagit initiativ med målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer.  Vi har satsat stort på Klimatklivet, med lokala och regionala klimatinvesteringar och stadsmiljöavtal som ger stöd till kommuner för bland annat kollektivtrafik och cykelbanor. Riktlinjer för den ekonomiska politiken  Vi har infört en flygskatt, eftersom flyget självklart ska betala för sin klimatpåverkan.  Vi har ökat järnvägsunderhållet för att tågen ska gå .  Vi har stärkt klimatforskning och ökat stöd för att anpassa samhället till ett förändrat klimat.  Vi har minskat överskott av utsläppsrätter inom EU:s system för utsläppshandel.  Vi har gett uppdrag och startat samarbeten för att minska utsläppen inom svensk industri.  Vi har fått mer kollektivtrafik på landsbygden.  Vi har infört ökat stöd till solel och gjort det enklare att sätta solceller på taken.  Vi ger stöd till energilagring för att öka möjligheterna till egenproducerad el.  Vi har räddat nattågen.  Vi har beslutat om att alla budgetförslag ska miljö- och klimatsäkras.  Vi har sett till att klimat- och miljöfrågorna genomsyrar utvecklingssamarbetet.  Vi har infört ett nytt mål för att finansmarknadsområdet ska bidra till hållbar utveckling.  Vi har börjat utreda gröna obligationer för att mer effektivt kunna finansiera klimatomställningen.  Vi har sänkt momsen på mindre reparationer och infört avdrag på reparationer av vitvaror i hemmet.  Vi har tagit fram en ny strategi för hållbar konsumtion. Detta är sådant vi har gjort bara på klimatområdet. Vi har dessutom satsat dubbelt så mycket på skolan som den förra regeringen gjorde, på hälften av tiden. Vi ser nu också att skolresultaten höjs. Vi har jämställdhetsbudgeterat och minskat den ekonomiska ojämlikheten mellan kvinnor och män. Listan kan göras mycket längre. träder ytterligare två viktiga klimatpolitiska förändringar i kraft: regeringens bränslebyte och bonus–malus-systemet, bilbytet, vilket kommer att bidra till minskade utsläpp. Jag hoppas också att vi i denna kammare kan prata över partigränserna om en överenskommelse om höghastighetsjärnväg i . Men ännu har vi inte gjort klart vårt jobb – än finns det mycket kvar att göra. Än smälter isarna på , nu med allt snabbare fart. Än slår temperaturerna nya rekord. Än flyr människor från krig, svält och naturkatastrofer. Än dör havsbottnar och korallrev. Än är det inget som tyder på att mängden koldioxid i atmosfären minskar. Än kvarstår klimathoten, och än kan vi inte slappna av. Vi behöver nu fortsätta att fylla på den lista jag läste upp med radikal klimatpolitik, och vi har inte råd att tappa fart. Nästa steg är att bygga ut järnvägen i hela landet, höja priset för att släppa ut koldioxid, fortsätta rädda våra hav från plast, gifter och skadliga ämnen och införa en antibiotikaskatt i köttproduktionen. Det är vi som delar den här planeten nu som avgör framtiden. Det är vi som aldrig får sluta kämpa. Klimathotet finns nämligen här och , och klimatet kan inte vänta. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Med det yrkar jag bifall till propositionen och förslaget i betänkandet. 32 (KD) replik: Jag vill börja denna replik med att önska alla glad sommar. Det missade jag att göra tidigare, och det kändes inte så bra. Jag skulle också vilja yrka bifall till den kristdemokratiska reservationen, nr 5, som kommer att innebära stora förtjänster för vårt land om den vinner bifall. talade i sitt anförande om växande klyftor. Det finns många sådana som det finns skäl att bekymra sig över. En klyfta som jag tycker är bekymmersam är den som riskerar att uppkomma när personer med lite lägre men ändå väldigt stabila inkomster inte får chansen att komma in på den ägda bostadsmarknaden. har haft bostadsministerposten . Vi har fått ett skärpt amorteringskrav, som kanske bidrar till den osäkra situation som vi har på bostadsmarknaden. Antalet byggstarter minskar kraftigt; i förväntas byggstarterna minska . Försäljningen av nya bostadsrätter har för en del bolag minskat . skrev generaldirektör så sent som i förrgår att det för många grupper – till exempel för äldre och unga som efterfrågar bostäder till skäliga priser – fortfarande finns ett stort behov av bostäder. skrev i sin rapport att ett skärpt amorteringskrav sannolikt bidrar till utestängningseffekter på bostadsmarknaden genom att hushåll som annars skulle ha haft råd med boendeutgifterna inte kan bära den tillkommande amorteringen. Man skrev också att ”dessa konsekvenser försämrar möjligheterna för många unga att komma in på bostadsmarknaden”. såg jag att statsrådet avvisade möjligheten till ett skattegynnat bosparande för att kunna få den kapitalinsats som krävs. Vad vill ni göra för att fler ska kunna komma in på den ägda bostadsmarknaden? 33 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Bostadspolitiken är oerhört viktig, och att en människa har någonstans att bo är ju en grundläggande förutsättning för att man ska kunna bygga sitt liv. Att man dessutom kan bo nära där det finns ett jobb och där man vill utveckla sitt liv är väldigt viktigt. Vi ser att bostadsbyggandet har varit historiskt högt i början av mandatperioden. Regeringen har satsat mycket pengar just på att utveckla fler bostäder. Att det går ned nu är naturligtvis oroväckande. Analytikerna säger dock att det byggande som främst har premierats är dyrare bostadsrätter, och den marknaden ses som mättad. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Regeringens investeringsstöd för hyresrätter – små, billigare bostäder som dessutom är mer klimatsmarta och därför hållbara – är någonting som vi behöver satsa väldigt mycket mer på. Bostadspolitiken behöver utvecklas. Jag hoppas att vi kan hitta nya former för överenskommelser på detta område, vilket jag tror är en grundläggande förutsättning för att kunna fortsätta bygga starkt, och att Alliansen inte lämnar dessa samtal. När det gäller amorteringskravet tror vi att vi behöver ta ett av de allra största hoten mot svensk ekonomi, som internationella bedömare har gjort uppmärksamt på, på allvar. Vi har en stor skuldsättning i de svenska hushållen, vilket också utgör en stor risk för den finansiella stabiliteten. Att kastas in i en ny kris på grund av att vi har haft en bostadsbubbla skulle vara mycket dåligt för alla, både för dem som finns på bostadsmarknaden och för dem som vill komma in. Därför anser vi att ett amorteringskrav även fortsättningsvis är bra för att stärka ekonomi. Vi måste dock se till att människor har råd samt fortsätta det byggande av lägenheter som behöver ske. 34 (KD) replik: Jag blir lite bekymrad när nu säger att man vill fortsätta med en politik som innebär ett slöseri med byggsubventioner och att man vill bygga ut denna politik, som faktiskt inte fungerar. Människor vill för det första gärna bo i ägda bostäder. Man vill bo i ett småhus eller köpa sig en lägenhet, för man vill disponera sin tillvaro lite mer själv och till exempel bestämma själv när man ska renovera. Det har också visat sig vara ett billigare boende. Men i stället ska människor drivas in i fattigdomsfällor och in i dyra hyresrätter där fastighetsägaren – snarare än den enskilde som äger sitt boende – ska ha vinsten. Jag tycker att detta är en bekymmersam politik. Det finns ju ett småskalighetsdrag i , tycker jag, som ofta är bra. Här verkar detta dock helt ha kommit bort till förmån för någonting annat. Jag tycker också att det är märkligt att ni låter Per diktera bostadspolitiken. Vi har ju hört bostadsministern vara mycket skeptisk till det förstärkta amorteringskravet. Mycket talar nu för att han har rätt och för att detta har blivit ett hinder för byggande, för försäljning av bostadsrätter och, inte minst, för unga hushåll i växande tillväxtregioner att komma in på bostadsmarknaden och därmed också kunna flytta till en arbetsmarknadsregion med jobb. Detta hotar ju också kompetensförsörjningen. Du säger att man ska ha råd, , men höjer ni skatten för människor som arbetar. Ni höjer skatten på sparande, och ni har höjt skatten på det investeringssparkonto som en del använder för att spara ihop till en kontantinsats. säger ni också nej till varje form av bosparande för att människor ska kunna ta eget ansvar och spara ihop till insatsen. Detta bådar inte gott för framtiden. Jag talar gärna om dessa frågor, men det krävs att vi ser att det faktiskt är en stor grupp som ställs utanför bostadsmarknaden och som inte får chansen att komma in och att äga sitt boende. 35 (MP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken Jag märkte att inte berörde frågan om de svenska hushållens skuldsättning och den fara som denna medför för hela ekonomin utan riktade in sig på en liten del av en väldigt stor ekonomisk fråga. Vad gäller sänkta skatter är det inte bara bostäder som gör att människor kan ta de jobb som finns. Det handlar bland annat om utbildning och om att man kan vidareutbilda sig – livslångt lärande – vilket kräver samhälleliga resurser. Vi behöver ha en skattepolitik som ser till att dessa resurser finns; jag måste säga att utvecklade detta väldigt bra i det förra inlägget. Jag skulle vilja ställa en retorisk fråga till – han har ju inga repliker kvar – som vi kan ha sommaren på oss att diskutera: Hur vill komma till rätta med de svenska hushållens jättehöga skuldsättning och den fara som denna medför för svensk ekonomi? I övrigt vill även jag önska alla en väldigt trevlig sommar. 36 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Den ekonomiska politiken handlar om vilket samhälle vi vill leva i. Den handlar om hur vi organiserar detta samhälle, hur vi ser på varandra som människor och vad vi anser vara värdefullt och viktigt i ett samhällsbygge. Genom politik kan vi självklart påverka vår gemensamma framtid; den är ju inte förutbestämd utan kan göras väldigt förhoppningsfull. Det är självklart att det går att känna hopp och framtidstro och att tro att de rikedomar som detta samhälle har ska kunna göra det bättre för oss alla. Människor kommer i arbete, bostäder byggs och statsfinanserna är oerhört goda. Statskulden har minskat både som andel och nominellt, och underskott vid makten har vänts till stora överskott. Budgetarna som har lagts har både stärkt välfärden och utjämnat inkomstskillnader. Med små steg i rätt riktning har det gått framåt. Det går att bygga ett samhälle där välfärden byggs ut; vi har visat det. Avgiftsfria mediciner för barn, glasögonbidrag till barn och unga, avgiftsfri mammografi och cellprovsscreening – i vårt ska ingen någonsin behöva missa en tumör för att man inte hade råd att gå till en undersökning.