prot · H50972 · 2018-02-14 00:00:00 — Om det har varit otydligt i utrikesdeklarationen är jag glad att få säga att vi absolut menar det. Men länderna är mycket olika långt framme i sina reformansträngningar på vägen mot ett EU-närmande och medlemskap. Perspektivet ska dock finnas där som en möjlighet. Det är absolut hållning. Frågan är mycket omdiskuterad i EU-kretsen, och vi har olika synpunkter på detta. Vi kämpar för att östliga partnerskapet ska ligga högt på dagordningen. EU ska prata om frågan vid nästa Gymnichmöte, och vi fortsätter att arbeta aktivt med dessa länder. Jag har besökt dem, och vi ser till att hålla kontakten med dem. Jag har ofta utrikesministrarna här och pratar med dem. Där är vi överens. Jag håller med om första fråga, och jag förstår att den rör Nato. Det enda som jag tycker är tråkigt är att sedan bytte position och bestämde sig för att förespråka Natomedlemskap blev det tyst i en viktig fråga för vår tid, nämligen kärnvapenfrågan. Då tystnade , som annars verkligen har stått på barrikaderna. Kanske kan ni komma tillbaka och ta ställning i frågan och samarbeta med oss. Vi har tagit ned från åskådarläktaren i kärnvapenfrågan, och vi kommer att arbeta aktivt på alla de spår som jag nämnde i utrikesdeklarationen. 13 (C) replik: I fråga om östliga partnerskapet är utrikesdeklarationen otydlig. Det talas bara om medlemskap för . I de andra delarna, västra och länderna i östliga partnerskapet, nämns inte medlemskap. Då pratas bara om perspektiv. Frågan är viktig, inte minst med tanke på vad utrikesministern säger. Slutsummeringen av debatten under senaste mötet i östliga partnerskapet visar att besvikelsen är stor över att medlemskapsperspektivet är borta. Därför är det viktigt att den svenska rösten är tydlig. Här har ministern en del att göra. Utrikesdeklarationen är otydlig. När det gällde min första fråga hörde jag inget svar. Jag hörde en diskussion om kärnvapen, och den återkommer vi gärna till, men jag hörde inte varför ministern inte vill ha garantier för stöd utan bara förväntar sig – hoppas. Vad är det som hindrar oss från att be om garantier? 14 Utrikesminister (S) replik: Det enkla svaret är att ett Natomedlemskap inte skulle göra säkrare. skulle bli mer utsatt. Därför tjänar den militära alliansfriheten oss väl även i fortsättningen. Tillsammans med har denna position, och vi kommer att stå fast vid den. är inte tid att ändra vår säkerhetspolitiska doktrin eller fatta beslut av ett sådant slag. Dessutom kan vi fråga oss hur det står till i Nato . Vi vet vem som är commander in chief i det land som verkligen bestämmer i Nato, och vi ser hur uppför sig. Hur det är med garantierna kanske man också får diskutera i Natokretsen. 15 (V) replik: Detta är den fjärde utrikespolitiska debatten sedan regeringsskiftet , och många bra initiativ har tagits . Det gäller framför allt vad som har gjorts inom ramen för den feministiska utrikespolitiken. När president lägger fram sin gag rule svarar Sida med att stärka SRHR i sitt arbete. När skickar trupper till FN-ledda insatser arbetar dessa aktivt för att utöka kvinnors inflytande och deltagande. Men tyvärr tycker vi inte att det är tillräckligt. Vi i har tidigare lyft fram att inte agerat tillräckligt hårt mot utvecklingen i . Vi har krävt att och EU markerar mot Erdoğan när han lägger ned medierna, avskedar tiotusentals offentligt anställda och fängslar oppositionella. I stället har regeringen prioriterat resande och handel, och i stället bidrar med 700 miljoner till EU för att ska hindra flyktingar från att ta sig till . har påtalat att detta innebär ett tyst medgivande av Erdoğans linje, och ser vi resultatet. inledde brutala attacker mot Afrin och andra delar av norra . Det är ett område som precis höll på att förbereda sig för fria val. Målet var att skapa ett område där alla minoriteter har rätt till sitt språk och sin kultur, där kvinnor har lika stor representation i parlamenten och precis samma rättigheter och skyldigheter som män. och EU måste sluta att legitimera Erdoğans agerande. Överenskommelsen om att stoppa flyktingar måste rivas upp, och vi måste våga ställa högre krav på att mänskliga rättigheter följs innan vi fortsätter att bedriva handel med . Med detta i åtanke skulle jag vilja fråga följande: Vilka av de krav du beskriver i utrikesdeklarationen tycker du att EU ska ställa för att stoppa den tysta legitimeringen av folkrättsvidriga agerande? 16 Utrikesminister (S) replik: Tack för lovorden för en feministisk utrikespolitik! kommer att fortsätta att flytta fram positionerna. Det är intressant att den nu har blivit standard och norm mot vilket man mäter hur vi uppför oss. Det gäller också en del andra länder. Det som händer är spännande och otroligt viktigt . Vi ser till att i både EU-kretsen och FN alltid ställa frågan om var kvinnorna är, om de finns vid bordet när beslut fattas, om de finns med i fredsbevarande missioner och så vidare. Frågan om är mycket viktig och aktuell. Vi följer utvecklingen i norra noggrant. Det finns nu en risk att konflikten ytterligare eskalerar. Det sker nästan dag för dag. En redan fruktansvärd humanitär situation i förvärras ytterligare. Förutsättningarna för att hitta en politisk lösning försämras också dag för dag. Detta har vi framfört vid upprepade tillfällen till turkiska företrädare. Jag menar att i alla våra diskussioner i EU-kretsen måste vi föra fram krav på en demokratisk utveckling. Tusentals har fängslats: oppositionspolitiker och misshagliga journalister eller representanter från civilsamhällets organisationer. Det här måste man upphöra med, och man måste se till att i stället göra framsteg för demokrati och rättsstatens principer och respekt för mänskliga rättigheter. Det är de krav vi måste framföra till . 17 (V) replik: Tack för svaret, ! Men vi menar att det inte är tillräckligt. Att bara se på med oro och säga saker men fortfarande bedriva handel och fortfarande ge pengar till att stoppa flyktingar leder ju till att det tysta medgivandet av Erdoğans inslagna väg ändå fortsätter. är ett område där kvinnor har varit en viktig del i kampen mot IS, eller Daish, och inför de val som hade planerats har man uttryckligen velat stärka kvinnors parlamentariska ställning. Men, precis som sa, för var dag som går med attacker från försämras förutsättningarna för ett demokratiskt område där alla har samma rättigheter och skyldigheter. Vi menar att för att vara trovärdig i att driva feministisk politik måste agera kraftfullt och snabbt och inte bara vara orolig. Vi undrar hur regeringen tänker visa att feministisk utrikespolitik kan göra skillnad och stå upp för de kvinnor i norra som dessutom varit med och stoppat IS, eller Daish. 18 Utrikesminister (S) replik: Tack för den frågan, för den är otroligt viktig! Vi vet ju hur många kurder vi har i som förstås följer utvecklingen i Afrin med skräck och ser hur dessa attacker påverkar, också humanitärt. Vi måste försöka minska våldet. Vi måste se till att det blir humanitärt tillträde. Vi måste se till att man får full respekt för folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och skydd av civila. Jag menar att det är genom EU vi effektivast kan verka också gentemot för att försöka vrida utvecklingen i rätt riktning. Man ska också komma ihåg att har tagit emot 3 miljoner flyktingar. Det måste man också beskriva när det handlar om utvecklingen i . Men dialogen måste fortsätta om de här frågorna, och det vi gör med vårt stöd är att hjälpa till exempel civilsamhället, hjälpa journalister att fortsätta verka och hjälpa oppositionen och se till att vi är starka på de områdena. Sedan vill vi få slut på konflikten i . Det är det allra viktigaste. 19 (L) replik: När läste upp sin regeringsförklaring hamnade utrikespolitiken i hetluften. Ett av de första beslut som aviserades var att erkänna staten . Vi liberaler var djupt kritiska till beslutet. Vi var ett av de första partierna i som tog ställning för en tvåstatslösning med ett sida vid sida med men aldrig på ruinerna av staten . Det har alltid varit kärnan för oss i denna fråga – hur vi bäst kan främja målet, det vill säga två självständiga, demokratiska och trygga stater som lever bredvid varandra. Jag är den första att medge att situationen länge har varit en politisk, mänsklig och humanitär tragedi. Ansvaret för detta delas av den nuvarande högerregeringen i , som inte alls tyglat bosättarrörelsen och som stundom använt övervåld i , men såklart också av terroristerna i Hamas, som urskillningslöst låtit raketer regna över civila i och som inte ens erkänt landets rätt att existera. Det här debatterar vi ganska ofta här i kammaren. Men det är något annat som vi diskuterar väldigt sällan, och det är det etablerade palestinska styrets ständiga ovilja och oförmåga att på allvar reformera sig och stå upp för mänskliga rättigheter på hemmaplan. En av de mänskliga rättigheterna är rätten att i regelbundna val få avsätta sina ledare. Den senaste gången som palestinierna fick rösta var , . Därför borde ha villkorat erkännandet med demokratiska krav. Konflikten mellan och löses inte av att regeringar utropar självständighet åt ena parten, som i , eller att amerikanska presidenter utan politisk tajmning aviserar ambassadflyttar. Det är diplomati som är nyckeln. Vad är facit , ? Var det ett klokt beslut att erkänna staten ? 20 Utrikesminister (S) replik: Det enkla svaret är ja. Det var det. Vi står för det beslutet. Vi värdesätter förstås en god relation med . Vi värdesätter en regelbunden dialog om olika frågor, och vi pratar om det väldigt ofta. Att vi har olika uppfattningar i nyckelfrågor gör dialogen ännu viktigare. Erkännandet av var inte ett ställningstagande för den ena eller andra sidan i konflikten. Vi tillsammans med det internationella samfundet och EU‑ och FN- länderna tror på en tvåstatslösning som innebär just detta – att och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. Vår analys är att det behövs två mindre ojämlika parter för att en tvåstatslösning ska vara möjlig. Jag säger nu som då att det finns de som hävdar att det här beslutet kom för tidigt, men jag är rädd att det kom . Det går inte bra i , som alla kan märka. Det gör inte det på grund av bosättningarna, demoleringarna och allt det, som är problematiskt – och på grund av våldet på andra sidan, som förstås inte heller hjälper. Men erkännandet var ett bidrag till en region som behöver en bättre framtid därför att det har präglats av frusna förhandlingar, förstörelse och frustration. Vi ville också ge vårt stöd till de moderata krafterna bland palestinierna, och det är en del av vår dialog . Det är det vi skjutsar på för – att också palestinierna ska reformera och se till att till exempel ge ungdomar och kvinnor större plats i det politiska arbetet och i sin representation. Det här är alltså en del i de samtal som vi för ständigt och jämt. Vi försöker också hjälpa till för att åstadkomma detta med palestinierna. 21 (L) replik: Det går inte bra för freden i , sa utrikesministern. Vi kan också konstatera att det inte går bra för demokratin i . två decennier utan fria val – det säger allt, tycker jag. Det som inte sägs i en utrikesdeklaration är också politik. Jag häpnar faktiskt när jag noterar att det är första gången på mycket länge som bakslagen för mänskliga fri‑ och rättigheter i inte uttrycks tydligt och kritiseras i deklarationen. Jag tycker att det är en ganska märklig politisk prioritering när ofriheten i ökar, när det bara är 11 av EU:s 28 medlemsländer som anses vara fullfjädrade demokratier och när nya rättssystem beskrivs av människorättsexperter som att det liknar . Polska domare varnar just nu för att vi har av oberoende domstolar och oberoende domare i . Vi ser det också i . Ordföranden för högsta domstolen i , Małgorzata Gersdorf, säger: Jag är inte orolig. Jag är skräckslagen. Är du också det, ? 22 Utrikesminister (S) replik: Jag tror att man ska akta sig för att lägga ord i en annan människas mun på det sättet, men vi säger ju det i utrikesdeklarationen. Vi säger att vi bekymrar oss över att respekten för mänskliga rättigheter och försvaret av det som är våra grundläggande värderingar i EU nu ifrågasätts, till den grad att det är svårt för oss att uppträda enigt också i i . Därför är detta mycket oroande. Det är någonting som vi diskuterar återkommande när utrikesministrarna träffas och som vi också måste driva bilateralt för att se till att få ordning och reda. Men det här är förstås den riktigt stora utmaningen för hela . vill jag säga hur mycket jag har uppskattat att få debattera med dig, , och hur viktig du har varit här i kammaren. Det är kanske sista tillfället i en utrikespolitisk debatt. Tack ska du ha, också för allt som du gjort för den feministiska rörelsen! Det är fantastiskt bra. 23 (KD) replik: Det är viktigt med bred samsyn i utrikespolitiken, men vi kristdemokrater har förgäves efterlyst en mer balanserad och mindre Israelfientlig politik från regeringens sida. Problemet är att också i förra årets utrikespolitiska debatt bedyrades det från regeringens sida att handen är utsträckt till . Men att ständigt sälla sig till den skara av som i resolution efter resolution bara kritiserar är inte att sträcka ut en hand; det är snarare att peka finger. Det är som om regeringen lever kvar i tron att en lösning på den palestinsk-israeliska konflikten är nyckeln till fred i hela . Så är det naturligtvis inte. Sanningen är ju att nästan alla kriser i saknar koppling till . Däremot har nästan alla kriser i koppling till . Det är den blodiga kampen mellan olika muslimska grupper och den iranska regimens maktambitioner och stöd till våld och terror som utgör de verkligt allvarliga hoten mot stabilitet. Så varför är det bara som av placeras på de anklagades bänk? Varför väljer regeringen att vara så tyst gentemot regimen i ? Den iranska regimen bär ansvaret för att sitter vid makten i . Det är en regim som göder och beväpnar Hamas och Hizbullah. Det är inte förvånande att det iranska folket protesterar. Mullorna bryr sig mer om att upprätta arabiska vasallstater än att förse sitt folk med det mest grundläggande. Vad som däremot förvånar mig är att utrikesministern inte har kunnat visa ett starkare stöd för de människor som reser sig mot förtrycket: kvinnor som kastar av sig sina slöjor. Detta om något, herr talman, borde en regering som säger sig vara feministisk faktiskt också fokusera på. 24 Utrikesminister (S) replik: Det är för det första helt enkelt inte sant att vi pekar finger åt . Ihop med samtliga EU-länder och en majoritet av FN:s länder har vi ställt upp på resolutioner som är mycket tydliga: Vägen framåt är inte fortsatta bosättningar, demoleringar och den typ av utspel som gjorde om att erkänna som huvudstad. Detta är inte vägen mot en tvåstatslösning. Vi har lojalt ställt upp på tanken om en tvåstatslösning och fortsätter att hävda den. Vi är en vän till , och vi har aldrig gjort annat än att sträcka ut handen till . Detta är väldigt viktigt. Vi står inte på den ena eller den andra sidan. Vi måste stå på fredens och tvåstatslösningens sida och hitta en väg framåt. Jag var den första utrikesminister som faktiskt uttalade sig om och det som hände efter det folkliga upproret. Det är klart att frågan om skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter är central i vår relation med . Vi tar upp, påpekar och påverkar situationen för de mänskliga rättigheterna i , till exempel när det gäller rättsväsendet och förstås dödsstraffet. Detta är ständigt på vår dagordning i våra kontakter med . Så ingen kan säga att jag har varit tyst när det gäller . Jag var den första utrikesminister som gjorde uttalanden. 25 (KD) replik: Tack, , för svaret! Jag tycker att det är ett mycket märkligt sätt att visa vänskap. När det gäller kallar man till presskonferens och meddelar att man känner oro för det som händer. Nej, det är inte att vara tillräckligt tydlig mot regimen i . presenteras en utrikesdeklaration utan att religionsfrihet nämns. Jag förstår mig inte på det ointresset. Religiösa grupper förföljs världen över, och presenterade organisationen sin årliga rapport över de 50 länder där förföljelsen av kristna är som allra värst. Det är skrämmande läsning. Vi kristdemokrater vill exempelvis inrätta en ambassadör för religionsfrihet, en frihet som är på stark tillbakagång. Hur summerar utrikesministern denna mandatperiods arbete med just religionsfrihetsfrågan? Jag summerar det som ett totalt ointresse. 26 Utrikesminister (S) replik: Vi tillsatte faktiskt ett särskilt sändebud för arbetet mot antisemitism och islamofobi och för religionsfrihet, för att skapa interreligiös dialog och se efter religiösa minoriteters rättigheter. Det arbetet inkluderar förstås också kristna. Det har funnits en relevant kritik från angående sändebudets titel; den tar vi till oss. Men vi har gjort massor med aktiviteter och har ständigt seminarier och möten även på UD för att se till att väcka dessa frågor. Vi har inte varit inaktiva utan precis tvärtom. Glädjande nog hjälper ni också till att väcka debatten här i kammaren, och vi har återkommande debatter om denna viktiga fråga: respekten för alla människors tro och religionsutövning. Detta är viktigt att fortsätta hävda. 27 (M): Det säkerhetspolitiska läget är mer osäkert än på mycket . och upprepade provokationer utgör ett verkligt hot mot den internationella freden och säkerheten. ambitioner sträcker sig allt längre, och en successivt stärkt ekonomisk position märks genom en tydlig strävan efter ökat inflytande även inom andra områden. har lagt ännu av krig, förstörelse och ofattbara humanitära umbäranden för människor i , och bakom sig. fortsätter sin destruktiva politik av splittring och destabilisering, och i skördar Kremls krig nya offer . Och i klimatfrågan har vi en av vår tids verkligt stora globala ödesfrågor. Får vi inte bukt med den riskerar konsekvenserna i form av exempelvis fler naturkatastrofer och ökade flyktingströmmar att bli svåra. Men det finns naturligtvis många ljusglimtar också. Fattigdomen minskar i världen. Daishs aggressiva försök till statsbildning i och har till stora delar trängts tillbaka. I valen i , och har populismen hållits i schack. Vi må fortfarande ha svårt att vänja oss vid en amerikansk president som Trump, men mycket i är och fungerar fortfarande så som vi är vana vid. Och världsekonomin går för tillfället bra, vilket ger goda förutsättningar för så mycket annat. I denna något motsägelsefulla och inte helt lättnavigerade värld börjar det nu här hemma bli dags att summera regeringen och utrikesminister som ansvariga för utrikes- och säkerhetspolitiken, och det är en brokig bild. Svensk utrikespolitik under är något av plakatpolitikens återtåg. Det är stora, och förvisso ofta viktiga, ord på plakaten som utrikesministern bär, men de måste ändå granskas mot de resultat som levereras. Diplomati kommer alltid att vara en svår balansgång mellan att å ena sidan tydligt stå upp för egna positioner och å andra sidan agera så att inte möjligheterna till verklig påverkan undergrävs. För mycket betoning på det förstnämnda vittnar ofta om att fokus snarare ligger på att tillfredsställa en opinion på hemmaplan, på bekostnad av reellt inflytande internationellt. Vi har tyvärr sett åtskilliga sådana exempel. Regeringens totala ovilja att föra en öppen och saklig debatt om ett Natomedlemskap, trots det förändrade säkerhetsläget i vår omvärld, är obegriplig. Men än allvarligare är att utrikesministern dessutom försöker stänga dörren till ett medlemskap bakvägen genom sin vilja att driva igenom ett undertecknande av konventionen om kärnvapenförbud. Detta vill utrikesministern göra trots att det inte skulle bidra till en reell kärnvapennedrustning; det skulle däremot göra oss inkompatibla med Nato. När exempelvis finska regeringar har varit måna om att hålla dörren för ett Natomedlemskap öppen för att kunna ha handlingsfrihet om läget i omvärlden förändras gör den svenska utrikesministern tvärtom allt för att spika igen dörren, . Men vår säkerhet bygger vi bäst tillsammans med andra. Vi gör det multilateralt inom EU, och alltmer med Nato. Vi bygger också säkerhet bilateralt, där relationen med är den mest fördjupade. Dessa samarbeten är viktiga, men de kan inte ersätta ett fullvärdigt Natomedlemskap. Nato är den naturliga konsekvensen av redan valda säkerhetspolitiska linje. Det skulle inte alls innebära något tvärt kast, som utrikesministern brukar hävda – tvärtom. Ett medlemskap skulle ge både en plats vid bordet där besluten fattas och de säkerhetsgarantier som artikel 5 innebär – själva kärnan i Natosamarbetet. Det skulle inkludera oss i den försvarsplanering som är helt central för att kunna försvara och säkra närområdet, i samarbete med andra. Vägen till ett Natomedlemskap är i praktiken, och , redan påbörjad. En alliansregering kommer därför att metodiskt fortsätta närmande till Nato, med fullt medlemskap som uttalat mål. Men, herr talman, det finns trots allt mycket som vi är överens om också. I många utrikespolitiska frågor har vi en lång och väletablerad tradition av att värna bred samsyn och långsiktighet. Det är bra, och så ska det fortsätta att vara. Olika svenska regeringar har arbetat för att stärka kvinnors perspektiv och kvinnors rättigheter i världen. Nuvarande regering må ha lagt stort fokus på etiketteringen av den politiken, men alldeles oavsett om man kallar politiken feministisk eller inte vill jag understryka att vi tycker att detta är ett viktigt fokus. Vi kommer att fortsätta att arbeta för kvinnors rättigheter internationellt vid ett regeringsskifte. Samsynen gäller i flera större utrikespolitiska frågor men också i konkreta fall, exempelvis när det gäller den av den kinesiska regimen bortförde svenske medborgaren . Där står vi helt bakom den krav så som de har framförts av utrikesministern. I osäkra tider som dessa är det av yttersta vikt att har en väl fungerande och väl definierad utrikespolitisk agenda. Ytterst är utrikespolitikens uppgift att värna säkerhet, frihet och självständighet. Politiken ska främja och försvara politiska, ekonomiska och samhälleliga intressen på den internationella arenan. Vi behöver en strategisk prioritering för hur utrikesförvaltningen långsiktigt ska arbeta för att uppnå våra mål. Vi vill se ett tydligare fokus på sådant som gynnar säkerhet, fred, demokrati och frihet i vårt och närområde. Vi kommer att göra allt vi kan för att värna sammanhållning och för att maximalt påverka EU-samarbetets utveckling i en för gynnsam riktning. Vi kommer att slåss för frihandel och för reformer som stärker EU:s globala konkurrenskraft. I av ökad globalisering ska vi också värna om ordning och reda i världens migrationsflöden och om att en rättssäker asylpolitik upprätthålls. Vi kommer därför att lägga stor kraft både bilateralt och inom EU på att få till ett fungerande och effektivt återvändande till respektive hemland av de människor som har sökt sig till men som inte får stanna här. Vi avser att med näbbar och klor försvara det normativa regelverk som den internationella ordningen vilat på , en ordning som ytterst utgör vår försvarslinje. Slutligen vill vi fokusera på klimatfrågan som den verkligt internationella utmaning den är. ligger långt framme på klimatområdet, och vi skulle kunna göra betydligt större skillnad för att möta klimathotet om vi vågade fokusera våra insatser där de gör störst nytta globalt. Vi vill kort sagt se ett skifte från dyr symbolpolitik lokalt till kostnadseffektiv klimatpolitik globalt. 28 Utrikesminister (S) replik: Jag tackar för synpunkterna på regeringens utrikes- och säkerhetspolitik. måste jag igen säga det som jag har sagt i denna kammare: Om man bara har en hammare ser alla problem ut som en spik. Det verkar som att svaret på i stort sett alla frågor är Natomedlemskap. Men det fanns en nyhet, och det var den om klimatfrågan. Jag tycker att det är ett stort framsteg att nu också kommer att engagera sig i klimatfrågan. Det har vi egentligen inte sett någonting av .