prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — § 1 Val av ordförande och vice ordförande i parlamentariska råd Val av ordförande och vice ordförande i parlamentariska råd företogs. Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen utsågs för tiden fram till dess att nytt val förrättats under början av nästa valperiod till ordförande i parlamentariska råd vice ordförande i parlamentariska råd § 2 Val av ledamöter till svenska delegation Val av sex ledamöter till svenska delegation företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till ledamöter av svenska delegation för tiden –: Boriana (M) Momodou (V) § 3 Val av suppleanter till svenska delegation Val av sex suppleanter till svenska delegation företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande suppleanter valda till suppleanter av svenska delegation för tiden –: § 4 Val av ledamöter till styrelsen för Stiftelsen Val av sex ledamöter till styrelsen för Stiftelsen företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till ledamöter i styrelsen för Stiftelsen för tiden –: Kammaren valde följande person till ledamot i styrelsen för Stiftelsen för tiden –: § 5 Val av ordförande i styrelsen för Stiftelsen Val av ordförande i styrelsen för Stiftelsen företogs. Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen utsågs för tiden –till ordförande i styrelsen för Stiftelsen § 6 Val av personliga suppleanter till styrelsen för Stiftelsen Val av fem personliga suppleanter till styrelsen för Stiftelsen företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen för tiden –: Kammaren valde följande personer till personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen för tiden –: (S) för (S) (M) för (M) (S) för (V) § 7 Val av ledamöter till Val av två ledamöter i företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till ledamöter i –: § 8 Val av personliga ersättare till Val av två personliga ersättare i företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till personliga ersättare i –: § 9 Utökning av antalet suppleanter i utskott och Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, föreslagit att antalet suppleanter i utskotten och skulle utökas enligt följande: från 22 till 26 i från 21 till 25 i finansutskottet från 22 till 25 i skatteutskottet från 22 till 26 i justitieutskottet från 20 till 26 i civilutskottet från 22 till 26 i utrikesutskottet från 21 till 25 i försvarsutskottet från 21 till 26 i socialförsäkringsutskottet från 21 till 25 i socialutskottet från 21 till 25 i kulturutskottet från 22 till 26 i utbildningsutskottet från 19 till 25 i trafikutskottet från 21 till 27 i miljö- och jordbruksutskottet från 20 till 26 i näringsutskottet från 22 till 26 i arbetsmarknadsutskottet från 57 till 67 i § 10 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter i utskott och företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda till extra suppleanter i utskott och : Skånberg (KD) Alireza Akhondi (C) Ciczie Weidby (V) Per Lodenius (C) Momodou (V) Per Lodenius (C) Nooshi Dadgostar (V) § 11 Justering av protokoll Protokollen för den 24–justerades. § 12 Anmälan om ersättare Förste vice talmannen anmälde att (S) inträtt som ersättare för (S) för hennes ledighet –och att (S) skulle inträda som ersättare för (S) för hennes ledighet –. § 13 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i försvarsutskottet och i utbildningsutskottet under ledighet och som personlig suppleant för i styrelsen för Stiftelsen . Förste vice talmannen förklarade vald –till Förste vice talmannen förklarade vald till personlig suppleant i styrelsen för Stiftelsen § 14 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte Förste vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte äga rum. § 15 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2018/19:2 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från näringsutskottet. § 16 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:24 till kulturutskottet 2018/19:21 till civilutskottet 2018/19:18 till socialförsäkringsutskottet 2018/19:29 till näringsutskottet 2018/19:20, 26 och 27 till trafikutskottet 2018/19:19 till COM(2018) 646 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 17 Allmänpolitisk debatt 1 (S): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Folkets vilja till arbete är nationens viktigaste tillgång, sa för nu ganska länge sedan. Det var sant då, och det är en sanning som står sig än . Arbete bygger vårt gemensamma välstånd och ger försörjning och gemenskap åt var och en av oss. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen har 300 000 fler människor fått möjlighet att säga: går jag till jobbet. Ungdomsarbetslösheten, som framstod som ett närmast olösligt problem för bara , är nu den lägsta . Sysselsättningen är den högsta som någonsin uppmätts i ett EU-land. Tiden från ankomst till etablering på arbetsmarknaden har sjunkit kraftigt. Vi har alltså all anledning att känna stolthet, men är vi nöjda? Arbetslösheten bland utrikes födda är fortfarande alltför hög. Kompetensbristen hotar såväl kvaliteten i välfärden som konkurrenskraft. Och nya utmaningar väntar. Globalisering, urbanisering, digitalisering, automatisering och inte minst klimathotet har redan påverkat och kommer i allt högre grad att påverka arbetsmarknaden i grunden. Lägg därtill de demografiska förändringarna. Det blir uppenbart att åtgärder för en välfungerande arbetsmarknad som kan garantera en god konkurrenskraft, trygghet för individer och ökad jämlikhet kommer att vara helt nödvändiga. I det korta och medellånga perspektivet är uppgiften att förbättra och snabba upp nyanländas etablering, i synnerhet bland kvinnor, den allt överskuggande uppgiften. Här har många viktiga reformer genomförts och börjat ge effekt, men ytterligare förbättringar kommer att behövas. Lyfter vi blicken något ser vi att det också finns stora uppgifter när det gäller att förbättra matchningen och omställningsförmågan på arbetsmarknaden i stort. I det perspektivet kommer möjligheten till utbildning och kompetensutveckling genom hela livet att vara stor och växande, inte minst för den som redan har en anställning. Regeringen har genom införandet av , som fullt utbyggt kommer att omfatta 100 000 utbildningsplatser, visat att man har förstått och tagit sig an utmaningen. En bättre samordning mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitiken kommer också att vara av stor vikt, liksom en välfungerande arbetsförmedling. Även på dessa områden, liksom när det gäller behovet av en systematisk valideringsverksamhet, har regeringen påbörjat ett reformarbete. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Den svenska modellen, med starka, ansvarstagande parter på arbetsmarknaden, har tjänat och tjänar både löntagare och företag väl. Det är därför av stor vikt att inte genomföra förändringar som rubbar maktbalansen och därmed försvårar för parterna att sluta överenskommelser som löser problem på arbetsmarknaden. I det rådande parlamentariska läget kommer det att ställas stora krav på oss som partier att med insikt om alla dessa utmaningar fatta kloka och ansvarsfulla beslut som förbättrar för både företag och anställda och ser till att vårt land håller ihop med minskade klyftor mellan rik och fattig, man och kvinna, land och stad. Det är väljarnas förväntan på oss, och jag förväntar mig att alla anständiga partier på ett konstruktivt och ödmjukt sätt kommer att medverka i ett sådant arbete. 2 (M) replik: var socialdemokratins största löfte när det gällde jobben att skapa 32 000 traineejobb. är insatsen nedlagd. Jag skulle vilja fråga varför. 3 (S) replik: Som jag nämnde i mitt anförande var ungdomsarbetslösheten i skyhög . Traineejobben var ett sätt att bereda unga plats på arbetsmarknaden. När vi sedan såg att ungdomar ändå fick jobb fanns det ingen anledning att ha en särskild insats för just den gruppen. Därför har man valt att avsluta den och ersätta den med andra, mer verkningsfulla åtgärder för de behov som finns på arbetsmarknaden. 4 (M) replik: Då menar alltså att vi har haft stöd av konjunkturen för att lösa problemen på arbetsmarknaden och att detta inte beror på politiska reformer? 5 (S) replik: Då menar att ungdomsgarantin har varit en bidragande orsak till att fler unga har fått plats på arbetsmarknaden. Man har satt in åtgärder tidigt i en ungdoms arbetslöshetsperiod, man har ökat utbildningsinsatserna och mycket annat, vilket tillsammans med en konjunkturuppgång, som naturligtvis också är beroende av politiska beslut, har medverkat till att ungdomsarbetslösheten har sjunkit. 6 (M): Jag vill passa på att gratulera fru talmannen och välkomna henne till talmanspresidiet. Vi kommer att ha många svåra politiska uppgifter . Då tänker jag inte på regeringsbildningen – inte över huvud taget – utan på alla de akuta kriser som behöver lösas. Det handlar om gängkriminalitet, ökade sjukvårdsköer, bristande skolresultat, hedersproblematik och mycket annat som kräver reformer. Men jag tänker också på det faktum att ekonomin kommer att vända nedåt. Alla prognoser säger att högkonjunkturen just nu peakar, men den kommer att vända. Hur djup nästa lågkonjunktur blir och när den kommer vet ingen av oss, men vi vet att den kommer. Då kommer alla de underliggande problem som finns i ekonomin att bli väldigt tydliga. De döljs ofta i en högkonjunktur. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Bland annat kommer det att bli tydligt att den regering som har avgått och är expeditionsministär sparade alldeles för lite i ladorna. Det finns ingen regering som har sparat så lite i en högkonjunktur som just denna regering, och det blir tydligt i en lågkonjunktur. Ännu mer märks det om vi exempelvis drabbas av en djup finanskris. Då kommer vi inte att ha samma möjligheter som annars. Jag vill särskilt lyfta fram ett område där vi under de gångna fyra åren haft avsaknad av viktiga reformer, vilket kommer att bli ännu tydligare under de nästkommande åren, och det gäller integrationen. Det är väldigt mycket som fungerar i . Det är väldigt många som har flyttat till , 90-talet eller som faktiskt har kommit i jobb. De är med och bidrar med en del av samhällslivet. Men väldigt många har hamnat i socialt, ekonomiskt och värderingsmässigt utanförskap. När ekonomin vänder kommer detta att bli allt tydligare. Pressen på kommunerna kommer att öka, och alla de som har kommit till och inte kommit i arbete kommer att sätta våra system under press på många olika sätt. Vi moderater ser att det hade behövts reformer under den tidigare mandatperioden. – och helst – krävs fem viktiga saker för att klara integrationen. För det första behövs en stram migrationspolitik som kommer. Det spelar roll hur många som kommer till . Därför behöver den tillfälliga lagstiftningen förlängas. För det andra behöver vi ha språkkrav. Tänk att inte har ett enda krav på att man lär sig svenska, trots att vi alla i det här rummet vet hur viktigt det är att lära sig det svenska språket för att komma in i samhället och i arbetslivet. För det tredje behöver vi införa bidragstak, så att det aldrig lönar sig bättre för familjer att vara hemma än att ta ett jobb. Då tänker någon: Men så kan det väl ändå inte vara? Jo, precis så är det. Man kan stapla bidrag på varandra så att det faktiskt inte lönar sig att gå till jobbet. Därför menar vi att behöver ett bidragstak. För det fjärde behöver vi lärlingsanställningar, där man lär sig jobbet på jobbet med något lägre lön men kommer in på den svenska arbetsmarknaden. har detta inte kommit på plats. För det femte behöver vi inkludera människor i vår värdegemenskap. När man kommer till måste man veta vad som gäller här. Alla ska delta i obligatorisk samhällsinformation. Den ska vara knivskarp, så att varje flicka och kvinna i , oavsett om hon är född här eller någon annanstans, ska veta vilka rättigheter och skyldigheter – för tjejer handlar det ofta om rättigheter – hon har. Det måste vara glasklart. Det är det inte . Vi behöver reformer. Vi behöver dem , och vi behöver dem under de nästkommande åren för att klara integrationsuppgiften. 7 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Det var med intresse jag noterade de värderingar som ekonomisk-politiske talesman framför. Jag hoppas verkligen att hon i sin fortsatta gärning får vara ekonomisk-politisk talesman för . Hon säger att vi skulle ha sparat i ladorna när en moderatledd regering lånade till skattesänkningar som skapade orättvist fördelningsutfall och dessutom underskott i statens budget . När du, , talar om integration och er politik slår oerhört hårt mot jämlikhet och rättvisa säger jag: Det är ett stort mått av jämlikhet som skapar ett stort mått av integration. 8 (M) replik: Tack för dina synpunkter, ! Jag kan konstatera att , i den fantastiska högkonjunktur som har befunnit sig i, har inkomstklyftorna ökat. De har alltså ökat . Jag tänkte bara ägna mig åt lite upplysning. Jag som ekonomisk-politisk talesperson – man kan kalla mig ”man” om man vill – kan också konstatera att vi före finanskrisen sparade 3 ½ procent av bnp-överskottet. har den här regeringen sparat av bnp. Det är fakta. Det går på många sätt bra i , och vi är inte i en väldigt utsatt situation. Men vi kan konstatera att denna regering har sparat för lite. Det kommer att drabba människor i lågkonjunkturen, eftersom nästa regering inte kommer att ha samma möjligheter till stabiliseringspolitik som annars hade varit fallet. 9 (S) replik: Jag har ett älskat barnbarn som just har börjat i första klass. I matematikens värld har han redan lärt sig plus och minus. Kan ni moderater inte erkänna att saldot för era var minus och att det var plus med en socialdemokratiskt ledd regering? Jag kan sammankoppla dig, , med mitt barnbarn, så får han lära dig dessa frågor. 10 (M) replik: Jag kan gärna träffa ditt barnbarn. Och jag kan konstatera inför dig, här i kammare, att under den förrförra regeringen drabbades av en kraftig finanskris – det kanske du inte upptäckte – som klarade mycket väl. Jag kan också konstatera att underskottet vändes till överskott 2015 med en alliansbudget. har vi haft högkonjunktur. Ändå har ni sparat för lite. 11 (V) replik: Jag förstår och har på ett allmänmänskligt plan sympati för den illa dolda bitterhet som kommer fram hos . Det handlar om att det är väsentligt lägre arbetslöshet efter fyra rödgröna år än under hennes egen tid, att tiden till inträde på arbetsmarknaden för de nyanlända har halverats och att underskott har vänts till överskott. Jag kan ha sympatier för detta. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Men jag ska ställa en fråga som har direkt med det som sa att göra. Det gäller frågan om värdegemenskap, som hon nämnde. Jag blev inte helt klok på exakt vilka värden det var som pekade på. Är det de mer moderata kärnvärdena om att det inte är så viktigt med utförsäljningar av allmän egendom eller, till exempel, fuffens med skatter? Eller är det de mer allmänna svenska värderingarna om att vi ska ha en välfungerande arbetsrätt, starka fackföreningar och en gemensam styrka för att arbetstagarna ska slippa bli förnedrade och nedpressade i sina arbetsförhållanden? 12 (M) replik: Jag tror att och jag ganska lätt skulle kunna sätta oss över en kopp kaffe och konstatera att det finns vissa värderingar som vi är väldigt stolta över att har och som vi vill att alla ska få vara en del av. Jag nämnde exempelvis jämställdhet. Jag tycker att det är en tydlig fråga, som vi behöver lyfta fram här i riksdag. När min mormor och farmor föddes hade inte kvinnor allmän rösträtt. Det har hänt mycket , och jag är väldigt glad för alla de kvinnor som har gått före och fört den kampen. Vi ser att det är väldigt många flickor och kvinnor i som inte alls får ta del av jämställdheten och dessa frukter – tvärtom. På många håll och på många områden i går jämställdheten bakåt. Det kan vi aldrig tolerera, menar jag. Vi måste alla hjälpas åt – vartenda parti i riksdag och vi som individer – att se till att exempelvis värden som jämställdhet och jämlikhet upprätthålls, så att alla får ta del av detta. 13 (V) replik: Det är fint att höra om jämställdhetsintresse och att den allmänna rösträtten nämndes, som ju var en fråga som parti bildades för att motverka. Men jag vill ändå ta vara på det som säger om jämställdheten. Vi har stora skillnader i löner och arbetsvillkor mellan mansdominerade yrken och kvinnodominerade yrken. Hur kommer det sig att snarare vill försvaga arbetsrätten? Jag tänker på den situation som då oproportionerligt många kvinnor skulle drabbas av. 14 (M) replik: Det är rent trams att vi vill försvaga arbetsrätten och kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Det är precis tvärtom. Jag skulle gärna ta en längre debatt med om historien. Vi i har absolut inte alltid varit stolta över vår historia. Och jag tror inte att har så mycket att vara stolt över. Är du stolt över din historia har vi ett större problem. 15 (C): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Jag gratulerar dig till din roll. behöver optimismen åter. Det är lite märkligt att behöva säga det i mitten av den högkonjunktur som vi befinner oss i, men så är det. behöver optimismen åter. Under fyra långa år har högkonjunkturens varma vindar svept över världen och över . Alla viktigaste exportmarknader har gått som tåget. Kronan är exceptionellt svag och hjälper exporten. Finanspolitiken har, som sagts tidigare, varit allt annat än återhållsam. Bostadspriserna har stigit mot nya höjder. Hushållens belåning har stigit mot nya höjder. Ändå finns denna pessimism. Företagandet saktar in. Många orter runt om i står stilla. Framför allt ligger arbetslösheten envist , på toppen av högkonjunkturen. Det är 360 000 personer i arbetslöshet, på toppen av högkonjunkturen. av dem, 264 000 personer, är i ett utsatt läge. Fler än hälften, 182 500 personer, är utrikesfödda. Det är väldigt många barn som inte ser sina föräldrar gå till jobbet , och det är en väldigt tydlig gräns mellan dem som är innanför och dem som är utanför. Jo, därför att reformerna har uteblivit och därför att svensk politik har varit stillastående. I det stillaståendet uppstår ett vakuum, och det vakuumet fylls av pessimism och populism. Vi har slutat tro att nyanlända kan få jobb. Vi har slutat tro att våra bruksorter kan lyftas. Vi har slutat tro att utsatta förorter kan lyftas. Det finns bara ett sätt att bryta detta: Reformer, reformer, reformer. Det handlar om reformer som öppnar för jobb, reformer som öppnar för företagande, reformer som öppnar för arbetsmarknaden och reformer som öppnar upp arbetsförmedlingen. Det bör sägas , när vi står inför stora uppgifter: Detta är inte omöjligt. har gjort det. Med lite lägre lärlingslöner, som nämndes tidigare, för dem med låg utbildning har gapet i sysselsättning mellan inrikesfödda och utrikesfödda blivit oerhört mycket mindre än i . har gjort det. Med flexicurity har den danska arbetsmarknaden visat hur man kan förena trygghet i omställningen med en öppen arbetsmarknad och få många fler lågutbildade som inte hamnar i arbetslöshet. har gjort det genom att bara betala för resultat i jobbsökande och släppa fram de bästa förmedlarna, oberoende av om de är privata, ideella eller offentliga. Genom att sluta öda pengarna på ineffektiv statlig byråkrati har kunnat hjälpa många fler arbetslösa. i har gjort det. Genom fotbollsföreningar, företagspolitik, starka skolor och närvarande polis har de lyft åtminstone ett av de utsatta områdena ut ur utsatthet. börjar tiden rinna ut. varnar för att konjunkturen viker. Världens centralbanker varnar för att de nästan gratis pengar – den gratis likviditet – som man har spritt över världen tar slut. Runt omkring oss piskar de nationalistiska populisterna upp en protektionism som hotar vår export. , mycket snart, kanske prisfesten och belåningsfesten på bostadsmarknaden vänds i sin motsats. kanske arbetslösheten stiger igen. Men vi måste våga. Vi måste våga stå upp för modiga strukturreformer. Då kan vi vända utvecklingen. Med nödvändighet har vi länge diskuterat strukturen för regeringen i detta land, men då måste vi också förmå oss att diskutera strukturen för de reformer som är det enda som kan ge hoppet åter. 16 (V) replik: Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Det är alltid ett nöje att debattera med . Men låt mig säga som , fast tvärtom: Jag bor i samma värld, men du bor ju i en annan. Jag är helt enig med om att vi behöver mer optimism i vårt land, men jag undrar vilka det är som ska känna den optimism talar om. känner till exempel de bolag som ska köpa och sälja in sig i välfärden viss optimism, eftersom de tror att de kan få stöd av borgerligheten och för att fortsätta med det. Men varför ska de som utlovas ännu lägre löner av et consortes känna optimism? Varför ska just de som har de otrygga anställningarna känna mer optimism av att det står någon i riksdags talarstol och säger att de ska ha ännu sämre och otryggare livs- och arbetsvillkor? Det får gärna svara på. 17 (C) replik: Det som har skapat denna pessimism och uppgivenhet i högkonjunkturen är att man inte vågar se sanningen i vitögat. Jag debatterar mycket gärna med , men det är ett stort problem att man inte ser verkligheten i vitögat. Du talar om lägre löner, . Vi ska öppna upp för dem som ingen lön har. Du talar om utsatthet. Vi talar om människor som lever med tuffa bidragsvillkor för att det inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är utsattheten; det är problemet på arbetsmarknaden. Risken är att ni genom att försvåra för företagen och höja skatterna kommer att göra det ännu svårare att skapa de jobb som gör att folk kommer in. Optimismen kommer att vändas till pessimism om man omöjliggör för företagen att skapa jobb. 18 (V) replik: Så här har det låtit från arbetsgivare och deras politiska företrädare under . Så fort man ser arbetslöshet är felet de arbetssökandes och arbetstagarnas, eftersom de har för höga löner och för goda villkor. Här utlovas att de ska få jobb för att man sänker deras lön – och i realiteten också lönen för andra låginkomsttagare inom samma branscher. Jag frågar igen: Varför ska man känna optimism över framtiden när de låga lönerna ska sänkas till , vilket är ert förslag? 19 (C) replik: Jag upprepar: De 360 000 personer som ingen lön har kan inte få den sänkt. Om man ger några av dem chansen att komma in på lärlingsjobb kommer vi att vinna så oerhört mycket. Mer grundläggande måste man förstå en sak: Vi kan aldrig klara detta om inte småföretagen kan börja anställa fler personer. Det är något du måste ta in, . Ska vi känna optimism i vårt land måste småföretagen känna optimism. De anställer fyra av fem personer, så det beror i väldigt hög grad på dem. 20 CICZIE WEIDBY (V): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi infördes åtta timmars arbetsdag i . Efter årtionden av fackliga strider gick industriarbetare äntligen från 16 timmars utslitande jobb . har inget hänt. Jo, infördes femdagarsveckan, och då blev en normal arbetsvecka. Det var också som kravet på sex timmars arbetsdag började ställas. Sex timmars arbetsdag är dels en jämställdhetsfråga. Det tar bort deltidsfällan för kvinnor eftersom kvinnor oftare jobbar deltid för att hinna med barn och hem medan män alltid jobbar heltid. Dels är det en lösning på arbetslösheten, eftersom minskad arbetstid innebär att fler behövs på jobbet. Man kan också diskutera sex timmars arbetsdag som en livskvalitetsfråga. Är meningen med livet verkligen att sitta just i kassan på Ica eller vid en dator på kontoret? Men 2018 verkar sex timmars arbetsdag längre bort .