prot · H50963 · 2018-01-30 00:00:00 — ska man göra nystart med nollvisionen. Det är givetvis i grund och botten bra. Men frågan är: Vad gjorde regeringen när den tog över? Det första beslutet var att plocka bort utrustningen vi hade i hamnarna. Vi hade under alliansregeringen påbörjat arbetet med alkobommar i våra hamnar för att vi ska få nyktra chaufförer på väg in i . Det första regeringen gjorde var att packa ihop utrustningen och skeppa den till . Det var det första beslutet. Det andra beslutet var att skära ned vägunderhållet med . Det innebär att det givetvis blir mindre pengar till trafiksäkerhetsarbetet. Som jag sa har man också åstadkommit en situation inom svensk polis som gör att vi har färre poliser . Detta sammantaget gör att jag ställer frågorna till ministern. Vad avser ministern att göra? Jag får en del svar. Jag vill ändå återupprepa min fråga. Hur ska vi nå detta? Om vi är överens om att det är en viktig del av nollvisionen är frågan till ministern som har detta som ansvarsområde: Hur ska vi nå fler nykterhetskontroller? Hur ska vi få en ökad hastighetsövervakning när vi har allt färre poliser som ska hantera detta? 69 Justitie- och inrikesminister (S): vill gå tillbaka till tiden med de åtta borgerliga åren. Jag kan ta sats ännu längre tillbaka i tiden. När man ser på trafiksäkerhetsarbetet under en lite ser man att det är en fantastisk framgångssaga. Jag kan ge två siffor. dödades 595 personer i trafiken. Det var 172 per 100 000 bilar. var siffran 270 döda. Det var 5 per 100 000 bilar. Det har gått från 172 döda per 100 000 bilar till 5 döda per 100 000 bilar. , enligt de preliminära siffror vi har, omkom 254 på våra vägar. Det är all time low. Det har aldrig varit så lågt. sa att han var stolt över vad de gjorde under de borgerliga åren. Jag hoppas att han också är stolt nu över vad som hände 2017 även om all time low råkade infalla just under ett rödgrönt år, och att han är lika stolt över att det är så. Hur har det gått till? Vi har jobbat systematiskt på många olika fronter. Det har förstås handlat om bilarnas konstruktion, bilbälte, airbag, krocksäkerhet och besiktning, bara en sådan sak. Det har handlat om hur vägarna ser ut. Det är bredare vägar med mitträcken och mycket annat som har gjorts. Det har handlat om hastighetsövervakning med bland annat fartkamerorna som kom och framåt. Det har handlat om nykterhet och kontroller men också utvidgad lagstiftning och förändrade normer. är att det inte är acceptabelt att köra onykter. Det stämmer att kontrollerna har minskat av både hastighet och nykterhet. Men jag skulle vilja hävda att det när det gäller hastighet delvis kompenseras av fartkamerorna. Det ska sättas upp ytterligare 200 000 fartkameror . Vi kommer att få en ökad övervakning. Man får nog tänka på att antalet kontroller inte är allt. De måste göras rätt, på rätt plats och vid rätt tid. Annars blir det bara den gamla sortens pinnjakt. Just pinnjakt är ett välkänt begrepp i polisvärlden – man gör en kontroll bara för att den ska göras och man måste nå upp till ett visst antal. Men det kanske handlar mer om var, när och hur man gör det. Det är det viktigaste. Inte vill väl tillbaka till då man talade om pinnjakten? ökar nu polisens utredningsresultat, och man redovisar fler utredningar till åklagare. Det är resultatet . Man har vänt den negativa trenden. Vi hade där antalet utredningar bara föll och föll. ökar det igen. En kategori som ökar, och ökar mycket, är antalet utredda trafikbrott. Här finns hastighetsöverträdelser, rattfyllerier, olovliga körningar och ett antal andra brott som gör att denna kategori ökar. Antalet utredningar av detta ökade med hela 7 ½ procent . Polisen levererar nu mer i just de brottskategorier vi talar om än vad de gjorde för bara . Kanske kan det också finnas ett behov av fler kontroller. Det hänger naturligtvis ihop med vilka resurser man har. Vi förstärker nu resurser med 2 miljarder redan det här året, och vi bygger ut successivt. Vi genomför , fru talman, den största satsningen på polisen som någon regering har gjort . 70 (M): Låt mig börja med att säga att det nog inte är någon som tycker att pinnjakt är bra. Däremot är forskningen rätt tydlig både när det gäller nykterhetskontroller och hastighetsövervakning: Det handlar om att man återupprepat som bilist ska möta denna typ av kontroller för att man också ska inrätta sig i det normerande arbetet. Jag har därför en uppriktig fråga, fru talman: ministern en annan uppfattning än att vi borde ha fler nykterhetskontroller och ökad hastighetsövervakning av våra vägar? Det vore bra att veta, för då har vi helt enkelt olika uppfattning om hur vi ska nå nollvisionen. Jag tycker som sagt inte att pinnjakt inom svensk polis är bra, och jag har svårt att se att någon skulle tycka det. Däremot finns det ett egenvärde i att man har många kontroller när det gäller just de här delarna. Det utesluter inte på något sätt, fru talman, att man har riktade kontroller för att få bättre träffbild. Så jobbar polisen , och så har man också jobbat tidigare. Man får tips om att det är någon som ofta kör berusad, och då ställer sig polisen på ett ställe där man får träff på denna person. Det är en del av arbetet. Den andra delen handlar om att många medborgare ska möta nykterhetskontroller och hastighetskontroller. Det är två olika delar. Det skulle vara intressant att veta om det är ministerns uppfattning att det är i antalet kontroller, som har blivit färre – det är i praktiken en halvering på vissa områden sedan ni tog över regeringsmakten – som man hittar förklaringen till att polisen jobbar smartare. Polisen plockar alltså ut de enskilda som man punktbevakar när det gäller till exempel nykterhet och annat. Det är inte den bild jag får när jag möter svensk polis. Den är precis den motsatta, det vill säga att man har betydligt färre trafikpoliser och färre möjligheter att hantera detta. Det är den förklaring som jag får. Ministern får gärna korrigera mig om han har en annan bild av detta. I den förra debatten sa ministern att man var tvungen att åtgärda alla de problem som hade ställts till av alliansregering och att man ärvde ett underskott. Det var jätteproblematiskt för den här regeringen. Man ärvde alltså mest välskötta ekonomi. Det måste ha varit jättejobbigt att kliva in på med de förutsättningarna – mycket jobbigt. Jag tycker verkligen synd om regeringen i detta. När denna regering med socialdemokrater och miljöpartister ska satsa på någonting brukar jag säga att det är dags att börja bli lite observant som medborgare, för det verkar alltid bli mindre pengar till det de satsar på. Regeringen satsar på polisen, och då blir det färre poliser. Regeringen satsar på nykterhet och nykterhetskontroller, och då blir det färre nykterhetskontroller. Det verkar vara ett genomgående tema att så fort regeringen i ord ska satsa på någonting blir det mindre – färre poliser och mindre resurser. Jag skulle vilja att ministern svarar uppriktigt på frågorna: Har han en annan uppfattning när det gäller just nykterhetskontroller och hastighetsövervakning än att det finns ett egenvärde i att ha många kontroller? Jag frågar med tanke på att det har blivit så många färre. Om det inte är ministerns uppfattning är frågan: Hur ska man då få fler kontroller? Det är dessa frågor jag har ställt till ministern, fru talman. 71 Justitie- och inrikesminister (S): Ja, det är klart att jag vill se fler kontroller. Men vad jag pekar på i mitt svar är också att det inte bara handlar om antalet. Det handlar förstås om vad man gör, hur man gör det och på vilka tider man gör det. Annars blir det bara denna enkla pinnjakt. Men det är klart att jag vill se fler kontroller. Jag kan konstatera att antalet trafikbrott som polisen utreder alltså ökade med 7 ½ procent , och detta efter att ha minskat. Generellt sett har antalet utredningar som polisen gör minskat ända . Men ökade det alltså igen. Något rätt gör ju polisen i varje fall, när man som sagt utreder allt fler trafikbrott, också i detta avseende. Vi konstaterar att antalet omkomna i trafiken var 254 , vilket var all time low. hade en formulering i sitt första inlägg som gick ut på att regeringen inte ens brydde sig om nollvisionen eller att vi vidtog åtgärder som inte skulle leda till att nollvisionen uppnåddes. Det var så jag tolkade honom. Resultatet är i alla fall att det blev färre omkomna i trafiken . Det beror på en lång rad åtgärder som har vidtagits . Förenkla inte saker och ting så där bara rakt upp och ned! Det här handlar om en sammansatt situation där vi satsar på väldigt olika åtgärder för att komma till rätta med det hela. Samma sak gäller när vi diskuterar antalet poliser. Varenda gång man talar med om kriminalpolitik hamnar man antingen i antalet poliser eller i hur långa straffen är. Det är det enda ni egentligen bryr er om. Men bekymret är återigen att er regering utbildade alldeles för få poliser: 600–700 poliser . kan väl ändå gå med på att det är alldeles för lite. Kan vi inte få höra ett erkännande av att det är alldeles för lite att utbilda 600–700 poliser när 400–500 poliser går i pension ? Man förstår att med den tillväxten i utbildningsdimensioneringen kommer man inte att få se poliskåren växa. Det är därför vi har fördubblat polisutbildningstakten, och vi utbildar nu dubbelt så många poliser som gjorde . Det kommer efter hand som de kommer ut från sin utbildning att innebära att antalet poliser kommer att öka. Sedan ska vi jobba med arbetsvillkoren. Vi har ett nytt löneavtal på plats. Vi ska återrekrytera poliser som har lämnat yrket och så vidare. Men för allt detta krävs återigen pengar, pengar och pengar. Då kan man inte i det ena andetaget gå till val på skattesänkningar i hundramiljardersklassen och i nästa andetag säga att man tänker prioritera polisen. Det går inte. Om man gör så, fru talman, får man precis det resultat som man fick 2014, det vill säga ett jättestort underskott. försökte göra en poäng av detta och låtsas som att det inte skulle ha inneburit några bekymmer för oss att reda upp. Men vi socialdemokrater tycker faktiskt att det är ett problem när staten går med i underskott. Vi har nämligen varit med och städat upp efter borgerliga regeringar två gånger tidigare när ni har fördubblat statsskulden, som ni gjorde , och senast med 60 miljarder i underskott. Vi tycker att det är ett problem, och vi vet att det inte är långsiktigt hållbart att driva samhällsekonomin och statsbudgeten med underskott . När vi tillträder i en sådan situation gäller det därför för oss att försöka städa upp. Och har vi överskott i statsfinanserna och, skulle jag säga, en ännu starkare statsfinansiell situation än den som vi har haft tidigare. Det där måste man ta tag i, och går vi som sagt också ut med stora pengar till just polisorganisationen. 72 (M): Vi hamnar återigen i detta: När man kritiserar den här regeringen är det den förra regeringens fel, och det var fel med de skattesänkningar som gjordes. Låt mig återupprepa detta även i denna debatt: Med de skattesänkningar som Alliansen genomförde fick vanligt, hårt arbetande folk mer kvar i plånboken, och det blev långt många fler som fick jobb. Det ledde till att vi fick ökade skatteintäkter och mest välskötta ekonomi under finanskrisen. Det var också den möjlighet som gavs till att satsa på att få fler poliser. Under alliansregeringen blev det fler poliser . Ministern skulle kunna säga, fru talman, att det var på det sättet. Min kritik gäller omvänt att sedan denna regering tillträdde har man talat om hur mycket man ska satsa på polisen, men blir det allt färre poliser. Jag har aldrig sagt någonting annat, fru talman, och jag säger det till ministern när han vill att jag ska erkänna att ni nu utbildar fler poliser: Ja, ni utbildar fler poliser. Jag läser samma statistik när det gäller det som när jag läser den tidigare statistiken över att det blir färre poliser. Problemet, fru talman, som ministern inte tycks se, är att poliser slutar som aldrig förr till följd av missnöje med ledningen och låga löner. Det gör att det blir färre poliser trots att ni utbildar fler poliser. Då blir det färre trafikpoliser i slutändan, vilket den här debatten egentligen borde handla om – färre trafikpoliser som kan göra nykterhetskontroller och hastighetsövervakning. Det är inte ett bra sätt att säkra nollvisionens mål. Min kritik är, som den var tidigare, att det första den här regeringen gjorde när man tog över regeringsmakten var att montera ned de alkobommar som alliansregeringen hade satt upp i två av hamnar och skeppa dem till . Det var det första man gjorde. Det andra var att skära ned i vägunderhållet. Ingen av de åtgärderna bygger på något sätt trafiksäkerhet. Lägger man därtill att det är färre poliser, vilket i slutändan har lett till att det är färre trafikpoliser, får man också en minskad övervakning. Min fråga till ministern är då: Hur ska ni vända den utvecklingen? 73 Justitie- och inrikesminister (S): När det gäller nykterhetskontrollerna har vi precis gett i uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll i en del hamnar, dessutom med mobila lösningar så att man ska kunna använda en anläggning på ett ställe och på ett annat ställe vid ett annat tillfälle. Där har vi alltså också en utveckling på gång. När vi tillträdde hade vi 60 miljarder i underskott. vet vad ett underskott är. Det innebär att inkomsterna inte går ihop med utgifterna och att man får låna, ibland av utländska bankirer, för att klara av vår välfärd här i . När vi mötte ett sådant underskott, som lämnade över till oss, var vår första tanke som socialdemokrater att vi måste ordna upp det, för man kan inte ha det så. Man kan inte fortsätta sänka skatten eller göra stora satsningar utan att ha pengar i kassan. Under första delen av vår mandatperiod jobbade med vi med att skapa det överskott som vi nu har så att vi kan satsa pengar på sjukvården, skolan, barnomsorgen, fritidsverksamhet och allt sådant som måste göras i välfärden – men vi satsar också på polisen. Det är därför som resurserna till polisen nu växer med . Ingen regering, oavsett färg, har lyft ekonomin för polisen lika mycket som den här regeringen gör . De får mer pengar än vad de äskade, och därmed finns det också pengar att göra mycket annat: att anställa de poliser som kommer ut från utbildningarna men också att förbättra arbetsvillkoren på ett sådant sätt att man kan återrekrytera en del poliser och se till att fler poliser stannar i yrket. Grunden för det är bland annat det nya löneavtal som och tecknade . Det är arbetsmarknadens bästa avtal när man ser det sammanvägt över de olika sektorerna. Det är så man lyfter polisen. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:263 om fler poliser i kommun 74 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa en högre polisnärvaro i landets mer glesbefolkade delar, för att minska otryggheten bland jämtlänningar samt för att öka antalet uppklarade våldsbrott. har inneburit stora utmaningar för . Dessa har hanterats med den polisiära bemanningsnivå som den tidigare regeringen lämnade efter sig. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Regeringen har därför aviserat mycket stora resursförstärkningar till och fördubblat antalet antagna till polisutbildningen. Detta är nödvändigt för att utöka den polisiära närvaron och förbättra förmågan inom utredningsverksamheten. Till 2024 ska antalet polisanställda öka med 10 000. Det är en ökning som ska komma hela landet till del. Det är dock inte enbart ansvar att öka tryggheten och minska risken för brott, utan ansvaret delas av flera. Regeringens brottsförebyggande program riktar sig till en bred målgrupp, vilket är en förutsättning för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete på lokal nivå. Regeringen arbetar också kontinuerligt med att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna har effektiva verktyg i den brottsutredande verksamheten. Regeringen har därutöver lämnat ett uppdrag till och om förstärkt samverkan i det brottsutredande arbetet, vilket samtliga sju polisregioner redan har sett flera positiva effekter av. Enligt verksamhetsstatistik har antalet ärenden redovisade till åklagare ökat i Region nord jämfört med föregående år. För en god brottsbekämpning i landet krävs resurser på såväl nationell som regional och lokal nivå. Enligt uppgifter från fanns av Region nords resurser på lokalpolisområdesnivå, vilket är en klar förbättring . I vilken utsträckning dagens fördelning är tillräcklig i förhållande till arbetsuppgifterna är en fråga för att bedöma. Men det är förstås en självklarhet att polisen ska finnas i hela landet. Det ekonomiska tillskottet som aviserats och andra åtgärder som regeringen har vidtagit ger förutsättningar för det. 75 (M): Tack, ministern, för svaret! Grunden till min interpellation är ett omfattande problem med underbemanning av poliser i . Det här framhålls och bekräftas av en polischef, , i kommun. Samma polis beskriver också att kommun har sex poliser i yttre tjänst. Då ska vi komma ihåg att det här är en kommun som är precis lika stor som till ytan. Det är alltså sex poliser på det stora området. Då förstår man också utmaningarna och otrygghetsaspekten i och i den här kommunen. Det relevanta behovet är 8–15 poliser, och detta framhålls i direktiven till polisorganisationen. Det är alltså en stor lucka mellan det befintliga antalet poliser och det antal som det borde vara. Det finns en mycket stor oro för otillräckliga resurser i länet generellt. Oron i kommun är bara ett exempel på den frustration som finns i . Självklart finns det också delar som har utvecklats i rätt riktning. Det tillstår poliserna, och vi kan se det i vissa områden också. Men den otillräckliga bemanningen är den mycket allvarliga frågan i det här sammanhanget. Det här är inget nytt fenomen. Jag hade den här debatten med ministerns föregångare . Han uttryckte då att Statskontoret hade flera initiativ som skulle stärka polisens kontakt med medborgarna samt att det lokala polisarbetet skulle prioriteras. Av det ser vi inga större effekter . Därav min interpellation och fråga till ministern. Jag är medveten om de stora utmaningar som vi verkligen har i storstäderna , och . Men hela måste leva, och det finns förväntningar på det bland de skattebetalare som vi har i vårt län. Ministern svarar att regeringen satsar ett visst antal miljarder och då i en satsning till 2024. Jämtar och härjedalingar blir inte speciellt lugnade av det förhållandevis korta icke-svaret. Frågan var inte ställd ur ett riksperspektiv utan ur ett länsperspektiv och handlade inte om hur det ska se ut , dit det är , utan handlade om hur det är . Ministern säger i sitt svar att man har fördubblat antalet antagna på polisutbildningen. Fakta är att 900 poliser slutade och att 500 platser står tomma på polisutbildningen . föreslår mer till poliserna, 10 000 fler anställda inom polisen till 2025, bättre utrustning och hårdare straff för bostadsinbrott, vapenbrott, sexualbrott och attacker mot blåljuspersonal. Dessutom vill vi öka möjligheterna för kameraövervakning på brottsutsatta platser och strategiskt viktiga platser utan tillståndsplikt. lägger också 3,4 miljarder mer än regeringen –2020 på att öka tryggheten i landet. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa den mycket allvarliga situationen när otryggheten är större än någonsin i landet och i vårt län? Inte minst på landsbygden, om vi tar det perspektivet, är otryggheten stor. 76 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns inga genvägar i det här. Om man vill öka antalet poliser är det ett antal åtgärder som man måste vidta. Man måste förbättra polisernas arbetsvillkor. nämnde löneavtal och lönefrågan. och tecknade ett avtal som ger poliser väsentligt större löneökningar än övriga grupper. Man ligger alltså väsentligt över det så kallade märket, som annars är det som lönerna sätts utifrån. Dessutom görs särskilda insatser för poliser i yttre tjänst. Det är också framtungt, det vill säga att de stora pengarna faktiskt går ut redan under det här året. Det är möjligt att teckna ett sådant avtal eftersom regeringen har gått in med så mycket pengar till . Satsningen, , är den största . Den är på 2 miljarder , 2,3 miljarder året därpå och 2,8 miljarder . Ingen regering, oavsett partifärg, har ökat polisens resurser på det sätt som vi gör just . Att förbättra arbetsvillkoren är också avgörande för att kunna återrekrytera poliser som har lämnat yrket. nämner siffran 900. Det är den sammanlagda siffran för dem som har sagt upp sig och dem som går i pension. Ungefär hälften av dem, mellan 400 och 500, har gått i pension. Men ytterligare 400–500 har sagt upp sig. En del av de som har lämnat har gått till . De byter så att säga myndighet. Men det spelar ingen roll. Det viktiga är att man måste kunna erbjuda goda arbetsvillkor om man ska återrekrytera poliser som har lämnat yrket. De förutsättningarna finns , genom att vi har sett till att sätta av så mycket pengar. Man måste också utbilda fler. utbildas dubbelt så många poliser som . När vi tog över regeringsmakten var utbildningstakten 600–700 poliser . Det är alldeles för lågt. Om man betänker att 400–500 poliser går i pension är en utbildningstakt på 600 poliser alldeles får låg. Vi har fördubblat det . var kullen nya polisstudenter på 1 300, och de kommer att gå ut . talar om att det är långt till 2024. Det håller jag med om. Men det är ändå inte särskilt långt till 2019. Och det är då den stora kullen, som påbörjade utbildningen , kommer att gå ut. Vi kommer också att behöva bygga ut utbildningstakten. Det är därför vi ska starta en ny utbildning i . Vi startar också en ny utbildning i . Jag tror att vi måste upp från 1 300 till ungefär 2 000 för att vi ska nå upp till målsättningen , det vill säga 10 000 polisanställda, totalt sett. Av dem kommer kanske 6 000–7 000 att vara poliser. När expansionen sker måste den komma hela till del, såväl storstäderna som landsbygden. Jag är övertygad om att kommer att göra en rättvis fördelning i det avseendet. Men det är som gör de bedömningarna. Det är inget som regeringen styr över. När det gäller Region nord, som är en del av, har antalet poliser inte minskat där, totalt sett. Både antalet poliser och antalet civilanställda i polisorganisationen har tvärtom ökat där . Region nord har också den högsta personuppklaringsandelen i hela samt gör allt fler utredningar, vilket är väldigt positivt. 77 (M): Låt mig referera till några faktiska förhållanden och exempel på hur polisorganisationen har fungerat i länet efter att man flyttade länskommunikationscentralen, LKC, från till . En rad incidenter, en hel del mycket allvarliga sådana, har inträffat. Till exempel har poliser dirigerats till fel län, fel adresser och fel stad. På grund av geografisk okunskap vid RLC i har patruller i skickats till – det är mellan de orterna. De har också skickat en patrull till en adress i som inte finns. Det är alltså akuta utryckningar vi talar om. En misstänkt olovlig körning ropades ut, och patrullen hänvisades till järnvägsövergången i , men det var järnvägsövergången i det gällde. Det är dit. En 13-årig flicka blev beskjuten. Det är ett solklart prio 1-ärende. Vid larm till polisen fick anmälaren svaret att det inte fanns några poliser att skicka till platsen. Det är fruktansvärda scenarier. fanns det en polispatrull på ett område av . En polispatrull är helt oacceptabelt. I kommun är polisen under stora delar av året beroende av att en patrull åker från till . Då ska vi veta att ligger från . Inom länet pratar man mycket om behovet av framkörningstider. Det behövs alltså en sorts beräkningsmodell som tar hänsyn till avstånden i glesbygden. Jag skulle vilja att ministern kommenterar vad han tycker om det. En likvärdig service i hela landet är helt relevant i sammanhanget. Även landsbygden behöver resurser.