prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — I den värld vi lever i tror jag att värnandet av denna intellektuella infrastruktur är en helt central uppgift för politiker. Det bildningsförakt och den populism som sprider sig i , i världen och även i , de antiliberala strömningar som ifrågasätter människors rätt att vara sig själva och överraska sin omgivning – allt detta gör att vi behöver stärka den intellektuella infrastruktur som kulturen faktiskt bidrar till att skapa. Jag tror egentligen att kulturpolitiken behöver ett centralt mål, och det är att betona kvalitet och att fler ska möta kvalitet. Det är därför vår kulturpolitiska motion ser ut som den gör. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall till reservation 13 om trygga bibliotek. 159 (KD): Jag vill först yrka bifall till reservation 3 och ställa mig bakom samtliga alliansreservationer. Jag tänkte ta mig den politiska friheten att fortsätta resonemanget genom att utmana själva rubriken på det här betänkandet: kultur för alla. Eller ”mer kultur till fler” som regeringen och kulturminister uttrycker det. Jag har arbetat som lärare och följt många elever och sett deras olika förutsättningar, både ekonomiskt och socialt. Innan jag äntrade arbetade jag i räddningsmission med hemlöshet. Där mötte jag dem som Moder kallade de fattigaste av de fattiga – de hemlösa. Givetvis fanns det också många barn i det sammanhanget. De hade väldigt lite av kulturella upplevelser. De levde i en annan värld, bland de ekonomiskt utsatta. Jag kanske inte är på decimalen rätt, men ungefär en kvarts miljon barn, alltså runt 250 000 barn, i lever i familjer med inkomst under den gräns som EU definierat som fattigdom. De som är mest utsatta är barn med utländsk härkomst, barn i vissa storstadsförorter, barn till ensamstående föräldrar och barn till unga föräldrar. De har ofta väldigt lite av kulturella upplevelser. De lever i en värld av fattigdom. Det här är en del av sanningen om . Kanske är det så att när erbjudandet om att spela instrument i kommer i pappersform göms brevet undan av föräldrarna eftersom man inte har pengarna att betala avgiften. Sedan har vi den andra världen, det vill säga de som lever i ett kulturellt utbyte och som påverkar sina barn att gå på konserter, börja spela instrument själva, måla eller dansa. Jag finns själv i en familj där mina två söner och deras respektive alla spelar instrument och även undervisar i det. Kultur kan vara så mycket, och de barn som lever i det här sammanhanget lever ofta ett kulturellt rikare liv. Så har vi ytterligare en dimension: den elitistiska. Vi skiljer på elitistiskt och professionellt. De professionella är personer som genom kunskap, talang och övning blir yrkesmässiga utövare på ett instrument, dansare eller annat. Vad menas då med elitistisk? Så här står det i ett digitalt uppslagsverk: ”Elitism är en tro på eller ett förhållningssätt till en elit. Denna elit anses av förespråkare ha bättre åsikter som bör tas mer allvarligt, eller anses vara de enda som passar som ledare. I ett samhälle som styrs genom elitism erhåller denna grupp människor en särskild position eller särskilda privilegier i gruppen, i motsats till majoriteten av folket som inte har förmågor eller förutsättningar av att leva upp till kraven. – – – De personer som hänger sig åt kulturelitism brukar som kollektiv kallas kulturelit.” Det ligger naturligtvis nära till hands att skaka liv i förre partiledares prakttal i om ”verklighetens folk”. Det är ju mil mellan kultureliten och verklighetens folk, men det är en avgrund mellan kultureliten och de fattiga. Möjligen är regeringssidan infångad av kultureliten. Beskrivningen i av kulturministern som ”diamantministern” blir rätt träffande i sammanhanget. Det är inte snyggt, men jag tror att det är ganska träffande. Jag är övertygad om att regeringen med den miljöpartistiska kulturministern i spetsen har alldeles underbara kontakter med kultureliten, men vad gör ni i regeringen – socialdemokrater och miljöpartister med stöd av – för de fattiga barnen och deras möjligheter till kultur? Gratis inträde för alla, inte bara för barn, till statliga museer, varav de allra flesta är placerade i – det är inte underligt att det här är en av finansministern och stockholmaren favoritreformer. Det är bra för dem som tidigare gick på museer och som slipper betala för sig. Det är bra för turister som är på besök och går in gratis. Det är bra för alla barn, såvida de inte vill se en speciell utställning. Då ska det betalas. Alliansregeringen gjorde i stället så att barn och ungdomar fick gå gratis på alla utställningar runt om i hela landet i de museer som staten har hand om. Jag saknar också interventioner från regeringen när det gäller att nå de mest ekonomiskt utsatta. Det är vackra ord och många löften hit och dit. Kulturministern åker runt, och det bjuds gottepåsar i princip överallt. Det är 350 miljoner till rabatter för inköp av elcyklar, men vad görs för de mest utsatta barnen? Det är ganska symboliskt att vänsterregeringen har tagit bort fritidspengen som Alliansen införde. Det var en peng på till barn som lever i ekonomisk utsatthet. Vi har haft det uppe här . Om man går i klass 4–9 och har levt med försörjningsstöd får man möjlighet till ett bidrag till terminsavgiften på , medlemsavgiften i en idrottsförening eller liknande. Denna peng vill vi kristdemokrater införa igen när vi förhoppningsvis byter regering efter . Jag vet inte hur det är med det här med fritidspengen. Men jag tror att det skaver lite hos några på regeringssidan som tycker att det här egentligen inte är så dumt. Jag har hört någon säga detta, och jag tror faktiskt att det är så att dropparna urholkar stenen. kanske vi rent av kommer till konsensus i fråga om detta. Regeringen har makten, och ni har pengarna. Ni har höjt 64 skatter, ni styr landet och lägger fram förslag till . Ni har ett väldigt stort ansvar i det här. Enligt oss kristdemokrater är kulturpolitiken viktig, och vi har en politik för alla de delar som gäller kulturen. Det jag har försökt visa med mitt resonemang är att de allra mest ekonomiskt och socialt utsatta barnen, de som verkligen behöver vårt stöd, fortfarande lever utanför de kulturella sammanhang som är så viktiga för varje barns utveckling och mognad och för varje människa. Vi måste hjälpas åt att göra världen bättre för dessa barn och familjer. Grundläggande ur ett kulturellt perspektiv är att flickor och pojkar under hela sin uppväxt ska ha tillgång till kulturella verksamheter där de själva är medskapande. 160 (S): Det finns mycket att säga efter att ha lyssnat på debatten, men jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande KrU5 och därmed också avslag på samtliga reservationer. Kultur ska vara för alla. Kultur är för alla i hela landet. Kultur ska bejaka och alstra inspiration och nya idéer. Kultur ska finnas för att må bra, skapa nya lösningar och ge nya möjligheter. Men kultur ska också bidra till att skapa nya jobb. Kultur ska ge oss att fly från dagens tuffa utmaningar och bara må gott. Vi har en budget med historiskt stora satsningar på bland annat trygghet, välfärd och jobb. Budgeten innehåller reformer för . Det är 40 miljarder som ska komma alla till del. Tillsammans med satsningar på trygghet och utbildning är kulturen det som skapar ett samhälle där människor tillåts göra klassresor, drömma om en större framtid och känna att de har en plats i världen. Kulturbudgeten innehåller en historiskt stor satsning på ytterligare . Till detta kommer också satsningar på folkbildning och idrott. har vi ökat kulturbudgeten med 1 ½ miljard. Det är mycket pengar som satsas på kultur. Den splittrade borgerliga oppositionen som vi har lyssnat på här gör stora neddragningar och inte samma satsningar på kultursidan – till förmån för skattesänkningar. Vår kultursatsning har barn och unga i fokus, men den innehåller också satsningar på konstnärer, kulturarbetare, kultur i hela landet och kultur för alla. Det sker med yttrandefrihet och demokrati som grundbult. Vi socialdemokrater anser att alla människor ska ha rätt och möjlighet att ta del av kultur och att också utöva kultur. Vi ser kulturen som en stark kraft som bidrar till att skapa mening med livet och en sammanhållning – sammansvetsning – i vårt samhälle. Den har också stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Kulturen är verkligen en del i vårt samhällsbygge. Den svenska modellen med vårt välfärdsbygge bygger på att man oavsett bakgrund ska kunna förverkliga sina drömmar. Här är språket ofta nyckeln och litteraturen det som gör världen rikare och mer förståelig för oss människor. Att läsa och skriva är viktigt på många olika sätt. Läsningen vidgar våra vyer och bidrar till vår utveckling. Att vuxna läser för barnen, och att barn och unga har god tillgång till böcker oavsett var de bor i landet, är mycket viktigt för att de ska få en bra start i livet. Litteraturens och språkens värld ska vara öppen för alla människor, oavsett vilken bakgrund de kommer från. Därför har biblioteken aldrig varit så viktiga som de är . Det är så glädjande att regeringen satsar ytterligare på biblioteken för att alla ska få likvärdiga möjligheter till att utveckla sitt läsande. Vi socialdemokrater vill också minska de digitala klyftorna. Vi har tagit initiativ. Här spelar också biblioteken en viktig roll när det gäller digitaliseringen. Men vi ser också i digitaliseringen hur det går att skapa stora möjligheter att tillgängliggöra kultur i hela landet. Vi har tagit initiativ, gjort om och sett till att satsningen på digitala utsändningar från våra nationalscener, Operan, och , är en bra investering. De når ut till fler i hela landet. Där är vi helt överens. Kultur och hälsa tas också upp i betänkandet. Jag påminner mig då kulturutskottets besök i och . Fantastiska framgångar inom hela Fotbollseuropa kan också kopplas ihop med klubbens och lagens kulturaktiviteter. Det är fantastiskt att se. När vi i kulturutskottet tar del av sådana erfarenheter anser vi att det är viktigt att ta vara på den forskning som finns i ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken. Vi ska inte ha mindre kultur, utan vi ska ha mer kultur till fler – därav en mycket stark kulturbudget. Kultursamverkansmodellen är en viktig och uppskattad kulturreform som genomfördes av den borgerliga Alliansen, även om kunskapen inom kanske lämnar mer att önska. Vi har tillfört extra medel till kultursamverkansmodellen. Det ger effekt ute i våra kommuner och landsting. Så kan hela landet ta del av kultur. Det är dock viktigt att vi noga följer utvecklingen eftersom den regionala variationen är stor. En viktig del som utvärderingsgruppen betonar är dialogen mellan den nationella nivån och den regionala nivån. Den bör vidareutvecklas och behållas. I tider då många länder begränsar de fria konstnärerna, oberoendet och yttrandefriheten är det viktigt att visa att vi i vill lyfta fram och värna den fria konsten. Satsningen på 115 miljoner för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten genom en förstärkning direkt till konstnärerna, till Kulturbryggans nyskapande projekt, till fria grupper, konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö och ett utökat stöd till litteratur- och kulturtidskrifterna är ett sätt att stödja den fria konsten. Vi socialdemokrater är övertygade om att kulturen är viktig för att öka sammanhållningen, för att minska klyftorna och för vårt välbefinnande. Därför är det viktigt för oss att fler ska få tillgång till konst, kultur och bildning. Detta gör vi för att skapa ett mer jämlikt samhälle. Med de avslutande orden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna eftersom alla de förslagen är tillgodosedda. 161 (M) replik: Det är intressant att höra Socialdemokraterna. Jag tror knappt att det andra regeringspartiet eller Vänstern som utgör regeringsunderlag nämndes i anförandet. Men det behöver vi inte orda mer om. Jag har några konkreta frågor som jag tog upp i mitt anförande och som kunde förbereda sig för. Bland annat tog jag upp de i större skatteintäkter som ni har påtvingat biograferna under det år som er farliga filmpolitik har funnits. Vad ska de pengarna gå till? Ska de gå till kultursatsningar, eller går de in i det svarta hålet? Jag var med på ett filmpolitiskt samtal där sa att han och regeringen inte nöjer sig med 25 procents moms på film utan att de kan tänka sig 25 procents moms på hela kulturområdet. Står Socialdemokraterna bakom den uppfattning som – och kulturministerposten – uttryckte i filmavtalen? Det finns ingen kultursamverkansmodell i . Men vill ni genom att direktöverföra satsningar underminera kultursamverkansmodellen? Varför får vi inte några svar på de frågorna? Vidare finns frågan om en politik för alla museer, inte bara för de 28 statliga museer som kulturarvspropositionen innehöll. Ge oss ett svar! När kommer en politik för alla i hela landet? 162 (S) replik: Det här är intressant att höra. Jag tror inte att man tjänar på att slänga så många slängar som möjligt i kulturdebatten. Vi ska försöka ha en sansad debatt och dialog. När det gäller biografmomsen känner vi också att vi följer det här noga. Vi tittar på nedläggning av biografer, som jag tycker att på ett bra sätt beskriver oron för. Vi följer den oron, men det vi kan se är faktiskt att biografer på landsbygden lades ned också långt innan biografmomsen kom. Där finns alltså både och. Därför har vi skjutit till pengar så att det finns ytterligare 25 miljoner till att stärka upp och försöka se till att vi får biografer i hela landet. Något som är intressant och gör mig glad att se när jag är ute vid sommarhuset är att i är det en ny privat ägare som vill öppna biograf. Det finns också sådant, så vi får så att säga både ge och ta. Det finns en möjlighet att det också öppnar biografer. Det tycker jag är intressant. När det gäller momshöjningar finns det partier på allianssidan som driver på för momshöjningar som jag tycker är lite skrämmande. Men vi ska inte behöva oroa oss för att Socialdemokraterna ska höja momsen där. Det finns många delar i det här. Det mest intressanta är varför satsar 1,2 miljarder mindre på kulturen – 1,2 miljarder mindre för att man inte har tillräckligt med pengar att fördela till kulturen. De går till skattesänkningar, och då går de till skattesänkningar till dem som har det bäst och har mest. Det skulle jag vilja ha ett svar på. 163 (M) replik: Till skillnad från ska jag svara på frågan. Vi har tillfört skattemedel i oppositionsroll, precis som vi gjorde i majoritet. Men och regeringsunderlaget drog undan från kultursektorn redan när ni tillträdde, när ni höjde arbetsgivaravgiften för unga, så ni har många miljarder kvar att ta upp om vi ska återställa förutsättningarna i kultursektorn. Men svarar inte på frågan om de extra som filmområdet nu får dras med i och med den höjda momsen. Det är en oro som ni följer. Men vi varnade ju för detta. Vi varnade för momsens konsekvenser. Vi varnade för att det skulle läggas ned biografer. Det är ingen oro. Det är en realitet. har två biografer i landsorten lagts ned. Hur många fler ska läggas ned innan ni reagerar och gör om och gör det som beslutade att regeringen skulle göra på filmområdet? Det är bråttom! Kultursamverkansmodellen – ska ni sänka den? Eller vad är det ni håller på med när det gäller att tillföra bidrag direkt, förbi kultursamverkansmodellen? Vad kommer härnäst om ni får råda med er politik? Nej, det här landet behöver en alliansregering också på kulturpolitikens område. 164 (S) replik: När vi hade en alliansregering med en moderat kulturminister sa kulturministern till oss i kulturutskottet att den största kultursatsning som och Alliansen någonsin gjort i var att sänka skatterna, för då kom det mer pengar till kulturen. Jag undrar fortfarande hur det kan vara möjligt. Det är så främmande för mig. Men det är inte främmande för , utan de tycker att den största kultursatsningen är att sänka skatterna och ta bort möjligheterna att få en välfärd som fungerar. var väl ändå en del som vi var tvungna att göra någonting åt. Skulle vi fortsätta i filmavtalet? Vi var helt överens. Vi har tillskjutit pengar, och det vet väldigt väl. Jag kan visa svart på vitt vad som skiljer i budget. Jag har tagit ut det som finns på papper. Det skiljer otroligt stora summor, 1,2 miljarder, mellan våra kulturbudgetar. Det är stora summor. Dessutom: Arbetsgivaravgiften för unga, vad gav den för resultat? Har vi någonsin haft så låg ungdomsarbetslöshet som vi har ? Och jobbade de ungdomarna inom kultursektorn? Hur mycket kan man vrida och vända i politiken? Jag tror inte att det resonemanget håller. När det gäller arbetsgivaravgifter för unga var det som var tidigare verkligen ett slöseri. kommer ungdomarna ut i arbete, och kulturen blomstrar. Kulturen har fått mer, och samverkansmodellen har fått mer. Vi känner oss väldigt nöjda. Jag sitter dessutom i kulturnämnden i , och vi ser hur mycket resurser som tilldelas. Det känns väldigt bra, och jag är väldigt stolt över vår kulturpolitik. 165 (MP): Kultur för alla är inte bara namnet på det betänkande som vi debatterar . Kultur för alla sammanfattar också väldigt väl den rödgröna regeringens kulturpolitik. ”Alla” betyder verkligen alla. Oavsett var i landet du bor, oavsett ekonomiska förutsättningar och oavsett funktionsvariationer ska du ha tillgång till kultur – helt enkelt därför att tillgång till kultur är så oerhört centralt för att vi människor ska må bra, för att vi ska utvecklas och för att vi ska förstå oss själva och vår omvärld. Det händer mycket positivt i kulturpolitiken , inte minst utifrån att vi har den starkaste kulturbudgeten någonsin i . Det var väl ett tecken i tiden att Kultursverige samlades till Folk och kultur med en oerhört optimistisk ansats och en oerhörd optimism inför att kulturpolitiken ska fortsätta leverera på det sätt som den rödgröna regeringen nu har levererat genom kulturpolitiken. Självklart finns det också stora utmaningar. En sådan är skillnaden i tillgänglighet till kultur mellan stad och landsbygd. Det här kommer fram i Myndigheten för kulturanalys rapport, som presenterades i går, där man återigen påpekar att även om tillgängligheten till kultur generellt sett förbättras finns det stora skillnader mellan boende i stad och boende på landsbygd. De kommersiella krafterna verkar obönhörligen så att med mindre publikunderlag finns det mindre förutsättningar att bedriva verksamhet. Det är därför det är så viktigt att den offentliga kulturpolitiken riktar särskilda resurser till de mindre orterna, till landsbygden. Det vi gör i årets budget är att rikta ett statligt anslag till biblioteken. Under Alliansens regeringsår hade vi en väldigt dyster utveckling: nedläggningar av biblioteksfilialer runt om i landet. Den utvecklingen kan vi nu förhoppningsvis vända. Här kan man tro att skulle applådera regeringens insatser med statligt stöd till biblioteken just för att öka tillgängligheten till bibliotek även på mindre orter. Men kallar det här statlig styrning av kulturpolitiken. Uppenbarligen finns det stora brister i Per Lodenius argumentation. Det finns logiska brister i en argumentation där man kallar det statlig styrning att anslå resurser till biblioteken och till men ställer sig bakom resurser till bygdegårdarna, där man själv har ett intresse. Per Lodenius kan gärna förklara logiken i att använda olika måttstockar beroende på vilka anslag det handlar om. Att anslå resurser till sektorer där vi vet att det behövs resurser handlar inte om att styra innehållet. Det handlar om att skapa förutsättningar. När jag då ser hur glad blev när han kunde börja spela gitarr i redan i årskurs 2 och när jag får höra hur skiner upp på teaterscen kan jag ta att allianspartierna försöker förklara bort sina lägre ambitionsnivåer och försöker komma med svepskäl. Man säger att lägre skatter ska ge mer tillgänglighet till kultur. Ni kan sänka skatterna hur mycket ni vill – det blir inga nya bibliotek av det. Det blir ingen kulturskola av det. Utan kulturskapare och konstnärer blir det däremot ingen kultur att tillgängliggöra. Därför är också konstnärernas situation en del av det här betänkandet. Även här händer det mycket positivt. tog upp de som på olika sätt riktas till olika konstnärer. Jag ska inte repetera det, men jag kan komplettera med att regeringen nu dessutom har fattat beslut om en proposition om följerätt för att på det sättet också stärka konstnärernas situation, så att konstnärer verkligen får ersättning vid andrahandsförsäljning av konst. går utredningen om konstnärers villkor ut på bred remiss. Det blir väldigt intressant att följa remissen. Från sida har vi redan tagit ställning och vill att konstnärsstipendier ska vara pensionsgrundande. Om man har fått ett arbetsstipendium för att kunna arbeta med sin konst under ett, två eller är det rimligt att man under den tiden också har ett socialt skydd och att den arbetstiden också inkluderas den dag man går i pension. ska vi följa remissen, och utifrån resultatet av den får vi anledning att återkomma med en proposition. Avslutningsvis måste jag också kommentera inledningsanförande. Det var kopiöst många felaktigheter där. Jag ska inte peka på dem alla, men jag noterar att hon säger att det nu råder kall fimbulvinter. Det är bara det att det nu är det . Fimbulvinter betyder ju att det är en vinterlik sommar, en väldigt kall sommar. Förmodligen kommer det ursprungligen från en rad kalla somrar . Ska man använda begrepp är det bra att känna till innebörden av dem. Det är ungefär som när moderatledaren talar om kultursamverkansmodellen. Har ni moderater nu förklarat innebörden av kultursamverkansmodellen för moderatledaren? Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU11 166 (M): Vattenvårdsbetänkandet är ju ett återkommande motionsbetänkande, vilket gör att många av de förslag som lagt fram tidigare i mandatperioden nu bereds förenklat och därför inte är föremål för debatt . har fyra reservationer som jag självklart står bakom, men för att vi ska slippa vara här vill jag bara redogöra för de två som vi yrkar bifall till. Det handlar om reservation 2, som vi har tillsammans med de övriga allianspartierna, och reservation 6, som vi har tillsammans med övriga allianspartier och . har med sin kust en av längsta kustlinjer. Vi omges av i öst och syd och av och i väst. Med sjöar och älvar inräknat har vi närmare stränder. Där finns plats för rekreation, utveckling och biologisk mångfald. Men vårt vatten utsätts också för stora påfrestningar. största miljöproblem är övergödningen, som ger flera olika följdverkningar som i sig är problematiska. Men vi har också en problematik med marint skräp, främst på , där det flyter i land mellan 4 000 och , främst med de som avsändare. Lägg därtill att nästan alla vatten, från till mindre vattendrag, uppvisar spår av mikroplast. Det här är komplexa problem. Vi känner ännu inte till omfattningen av vissa av dem, och vi vet ännu inte allt om hur de samverkar. Därför är utmaningen att nå miljömålen som rör vatten – målet om giftfri miljö, målet om levande sjöar och vattendrag, målet om hav i balans samt levande kust och skärgård – något som känns långt borta. Men att det är svårt är inte en ursäkt för att inte göra något. Jag är därför glad att komma från ett parti som och i samverkan med andra partier har prioriterat frågor som rör just hav och vatten. Jag ska inte ge en hel historielektion om vad vi medverkat till men kan ändå nämna inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten, finansieringen av Baltic Sea Action Plan och inrättandet av första i . Det är reformer jag är glad att vi har genomfört, men jag konstaterar också att det kommer att dröja ett tag innan de fulla effekterna blir tydliga. Det har också hänt en del under den här mandatperioden som är värt att lyfta fram.