prot · H50959 · 2018-01-23 00:00:00 — I den dialog som vi har haft med Kommuner och Landsting om den överenskommelse som vi nu håller på att teckna kring förlossningsvården och de här resurserna har vi också ringat in att de även kan användas till mödravården och för att få en sammanhållen vårdkedja för blivande föräldrar – före, under och efter förlossningen. Vi vet att vi har kvalitetsutmaningar där och behöver stärka ytterligare. Det finns också andra delar som experter föreslår som skulle kunna få effekt på lite sikt. Jag återkommer till det. 20 (M): Siffor visar att ungefär 400 barn föds döda i . Och antalet barn som dör före födseln har som sagt varken minskat eller ökat , men det finns variationer år . Många föräldrar får aldrig någon förklaring till varför just deras barn dog. Det är därför jag frågar om det behöver göras mer på området. Om ett barn dör i plötslig spädbarnsdöd görs det nämligen utredningar – därav min fråga. Jag vet fler som har belyst den frågan, till exempel riksdagsledamoten från KD, som var den som lyfte upp den i sin motion. Det är bra att har släppt den nya rekommendationen angående fosterrörelser under graviditeten. Det finns ingen skiljelinje mellan mig och i den frågan. Det är jättebra. Däremot ser rutinerna olika ut runt om i landet, enligt , just angående de regionala skillnaderna när det gäller fosterrörelser. Därav tror jag att det definitivt behöver följas upp om man arbetar på rätt sätt. I fråga om informationen om fosterrörelser är det många föräldrar eller mammor som vittnar om att den är bristfällig. Jag och statsrådet kommer att ses i ännu en debatt , just när det gäller helhetsgreppet om mödravården, förlossningsvården och eftervården. Det finns nämligen stuprör där. har det öppnats upp för att pengar som riktas till förlossningsvården kan användas inom mödravården. Jag tycker som sagt att vi måste kvalitetssäkra hela den här linjen. Den här frågan ligger inom mödravården. Jag skulle gärna se att åtminstone följer upp hur man arbetar med kunskapsstödet man har fått och med handboken, även om de inte vill göra någon kartläggning. Jag vill likaså att de ska titta på om det finns regionala skillnader. Oavsett var man bor i och vem man är ska man även inom det här området få rätt information, rätt vård, rätt kunskaper och rätt stöttning. Det ska inte skilja sig åt beroende på var i man bor. gravida har som sagt rätt att känna sig trygga under graviditeten, förlossningen och i eftervården. Jag tackar statsrådet för debatten. Ministern har lämnat utförliga svar på vad som görs på området och hur frågan kommer att hanteras. Men jag skulle gärna se att uppföljningar görs på området. 21 Socialminister (S): Tack, , för inlägget! Jag tar med mig hur viktigt det är att följa upp att rekommendationerna verkligen implementeras över landet. Trots att det i grunden finns en förlossningsvård och mödravård som är av hög kvalitet vet vi att det finns fortsatta utmaningar. Framför allt är alldeles för många unga kvinnor oroliga i samband med graviditet och förlossning. Vi behöver hitta olika vägar framåt för att skapa en större trygghet och enhetlighet i omvårdnaden och ännu bättre kvalitet över landet. När det gäller de nationella rekommendationerna är det bedömning att det inte finns några uppenbara hinder, till exempel organisatoriska problem eller stora behov av vidareutbildning bland personalen för att implementera rekommendationerna. De kan med enkelhet genomföras rakt upp och ned i hälso- och sjukvården och bör därför naturligtvis användas regelmässigt inom mödravården. Regeringen kommer att följa frågan noga. Det ska också bli spännande att följa hur de ytterligare resurserna kommer att nyttjas för att stärka förlossningsvården i . Vi vet att det finns experter som hävdar att det finns ytterligare insatser att göra för att sänka antalet dödfödda barn i , till exempel genom att arbeta ännu mer systematiskt och förebyggande genom att hitta de föräldrar som har barn eller är gravida som kan vara i riskzonen. Det kan till exempel handla om att minska rökningen, som man vet är en riskfaktor för dödföddhet, genom att göra ytterligare förebyggande insatser på det området. Det är låg omfattning på rökningen i – förutom för unga kvinnor. De röker fortfarande, och det går att arbeta med att sänka antalet. Regeringen kommer att komma tillbaka med en tobaksproposition och förelägga den för . Screening är en annan möjlighet. Det är klart att det kräver både barnmorskor och medel. Det är inte så att det finns en jättestor tillgång på barnmorskor i . Precis som var inne på finns en ytterligare möjlighet, nämligen att obducera fler dödfödda barn för att dra lärdom och upptäcka ytterligare risker. Men finns en brist på patologer i . Att förbättra situationen går enbart om vi identifierar risksituationer. Då krävs både personal med rätt kompetens, som det delvis är brist på och där det måste ske satsningar, och i viss mån ytterligare förstärkta resurser. ska inte blivande föräldrar skrämmas upp. Siffrorna är bra i . Men vi måste vara ödmjuka för att det finns ytterligare saker som kan göras, och som vi ska ha ambitionen att göra, i ett välfärdsland som för att bli ännu bättre. 22 (M): Tack än en gång, , för svaret! Jag menar att i ska gravida ha rätt att känna sig trygga under graviditeten, vid förlossningen och i eftervården. Vi ska inte stå här och skrämma upp gravida kvinnor runt om i , men det finns kvinnor med denna kunskap som är oroliga under graviditeten och förlossningen. Tyvärr finns också kvinnor som vittnar om att de inte ens har fått kunskapen och informationen. Där är den bristfällig. Om man inte vill göra någon konsekvensanalys eller kartläggning av dödfödda barn i , eller om man anser att det vidtas tillräckliga åtgärder och förebyggande insatser i fråga om dödfödda barn i , borde man åtminstone följa upp att rekommendationerna i handboken används i verksamheten och mödravården. Verksamheten har ett kunskapsstöd. Vi kan inte ta lätt på kvinnors upplevelser. De känner sig oroliga. Men det finns de som inte ens vet att de borde vara oroliga när de känner minskade fosterrörelser. Jag hoppas att man arbetar vidare med frågan. 23 Socialminister (S): Det är en balansgång i fråga om att aldrig skapa oro, men är den här sortens interpellationsdebatt där vi lyfter upp dessa frågor en möjlighet att bredare komma ut med att de nationella rekommendationerna finns, att de ska tillämpas, att det egentligen inte finns några hinder inom mödrahälsovården för att tillämpa dem och att de bör tilllämpas likartat över landet. Representanter för professionen har , innan rekommendationerna kom på plats, framfört att minskade fosterrörelser är ett av de områden där man behöver ett kunskapsstöd. Det bör vara en prioriterad fråga inom både mödrahälsovård och förlossningsvård. Med tanke på att siffrorna har legat still under i , och att allt inte går att förebygga och att allt inte går att förhindra, ska ändå ambitionen vara att bli ännu bättre. Jag kommer att följa frågan noggrant, och jag kommer alldeles särskilt att följa hur de extra medel som avsätts för att stärka kvaliteten i mödravård och förlossningsvård nyttjas för att verkligen åstadkomma dessa resultat – framför allt öka tryggheten för föräldrar och blivande föräldrar. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:247 om psykisk ohälsa och sjukskrivningar 24 Socialminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att ta itu med den ökade psykiska ohälsan hos kvinnor, som i allt större utsträckning resulterar i sjukskrivningar. Låt mig börja med ett något bredare perspektiv. Regeringen har höga ambitioner när det gäller hälsa. Regeringen har satt ett långsiktigt mål, nämligen att på en generation ska vi sluta de påverkbara hälsoklyftorna. Även om hälsan i generellt sett är god är den inte det för alla. Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem. Andelen personer som upplever och rapporterar besvär på grund av psykisk ohälsa har ökat . Den psykiska ohälsan ökar, och orsakerna finns inte minst i arbetslivet. Forskningen visar att arbetsplatsnära insatser förkortar sjukfrånvaron på grund av psykisk ohälsa. Regeringen tror på den svenska modellen och har därför erbjudit parterna på arbetsmarknaden att komma överens om åtgärder för att minska sjukfrånvaron på arbetsplatserna. Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring. För regeringen är det särskilt viktigt att åtgärder vidtas för ett hållbart arbetsliv innan en sjukskrivning behöver bli aktuell. föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö, som började gälla , innebär ett stort steg framåt och nya möjligheter i arbetsmiljöarbetet. Arbetsbelastning, arbetstidens förläggning och kränkande särbehandling är tre områden som står i fokus för de nya föreskrifterna. –2019 gör särskilda tillsynsinsatser gällande organisatorisk och social arbetsmiljö. har fått i uppdrag att vidareutveckla och sprida filmen om föreskriften till berörda aktörer. Inom ramen för regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro har regeringen identifierat sju områden där åtgärder behöver vidtas, varav ett är bättre arbetsmiljö. Åtgärdsprogrammet bygger på att regeringen, berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och hälso‑ och sjukvården tillsammans tar ansvar. Det handlar om förebyggande åtgärder, insatser under sjukfallet och stöd tillbaka till jobb. Regeringen har inom ramen för överenskommelsen med SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings‑ och rehabprocess tillfört 2016 och 2017 för evidensbaserade behandlingar av psykisk ohälsa och smärtproblematik. Åtgärderna har börjat ge resultat – antalet nya sjukfall ökar inte längre, och de sjukfall som påbörjas på grund av psykiatriska diagnoser avslutas tidigare. Glädjande är att även sjukfall på grund av psykiska diagnoser har blivit kortare. På uppdrag från regeringen har utarbetat nya rekommendationer om sjukskrivningstider för psykiska diagnoser. Det finns nu större differentiering av sjukskrivningstiderna beroende på sjukdomens allvar och samsjuklighet. Det finns fler diagnoser där rekommendationen är en partiell sjukskrivning eller ingen sjukskrivning. Lindrig förstagångsdepression är ett exempel på när sjukskrivning inte rekommenderas. Som jag nämnde har regeringens breda ansats redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling. prognoser visar att det finns goda förutsättningar att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukpenningtalet . antog regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa som gäller –2019. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i riskzonen för psykisk ohälsa. Regeringen avsätter för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Regeringen gör bedömningen att det finns ett stort behov av att ytterligare utöka satsningen inom psykiatri och psykisk hälsa. Regeringen har därför föreslagit en förstärkning av arbetet med psykisk hälsa med och avser att stärka arbetet med 2019 och 2020. Utvidgningen av satsningen görs bland annat för att stärka första linjens vård och specialiserad psykiatri för barn och unga. I vårändringsbudgeten tillfördes för att förstärka barn‑ och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri för barn och unga i primärvården i landstingen och regionerna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att fortsätta denna satsning under 2018−2020. Merparten av satsningen på området psykisk hälsa fördelas till kommuner och landsting genom en överenskommelse med SKL. Regeringen avser att teckna en överenskommelse med liknande inriktning 2018. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i riskzonen. Vi kommer att fokusera på att skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Även om vi har haft många bra projekt är det framför allt långsiktigt hållbara strukturer som behövs. En viktig del i att skapa långsiktighet är också att vi kan ha en bra dialog över blockgränserna och vara överens om så mycket som möjligt. 25 (M): Jag vill tacka socialministern för svaret. Det är ett bra svar, ett utförligt svar. Men socialministern avslutar svaret med att tala om dialog över blockgränserna. Jag skulle gärna vilja fråga socialministern om hon har vidtagit några åtgärder för att få till stånd denna dialog. Den här frågan är ju så pass viktig att den kräver långsiktighet. Jag kanske för in en annan dimension i frågan när vi debatterar psykisk ohälsa. I mångt och mycket mår ju många människor dåligt på sina arbetsplatser. Vi har blivit friskare som folk, men många – i synnerhet kvinnor – mår väldigt dåligt. Ungefär en av fem har diagnostiserats med depression minst en gång i livet. Av dessa får var tredje diagnosen mer än en gång i livet. av befolkningen uppger att de har besvär med ångest, ängslan eller oro. Psykisk ohälsa har alltså ökat lavinartat i . är det den vanligaste diagnosen bland sjukskrivningsorsakerna för dem i yngre medelåldern. I åldersgruppen 30–står den för den största ökningen. Svår ångest är vanligare bland 16‑ till 29-åringar än i andra åldersgrupper, men även våra äldre är en utsatt grupp. Totalt upplever av alla personer inom äldreomsorgen besvär av ängslan, oro och ångest. Av dessa upplever svåra besvär. Det är allvarligt att det är så många som mår så mycket sämre, och det är allvarligt att våra unga – särskilt unga kvinnor – mår så mycket sämre. Enligt forskningen finns det samband mellan diagnosen psykisk ohälsa och arbetsmiljön. Vi anser som parti – jag hörde även att socialministern tog upp det i sitt svar – att det när det gäller psykisk ohälsa är viktigt med förebyggande insatser för att kunna förhindra eventuell sjukskrivning. vill införa en förebyggandegaranti mot psykisk ohälsa, där tidiga insatser på arbetsplatsen är särskilt viktiga, och skapa lagstiftning om att landstingen ska erbjuda förebyggande insatser. Landstingen ska arbeta med detta, och vi satsar på det här området. Vi vill gärna även införa sanktioner mot arbetsgivare med hög sjukfrånvaro. Men vi får inte glömma något som jag inte hörde att socialministern tog upp i svaret: det förebyggande arbete som sker på skolorna. Skolan har ju krav på sig att arbeta förebyggande med dessa frågor, men av grundskolorna har inte ett sådant arbete. Det tycker jag är oroväckande. Ju tidigare man kan komma åt psykisk ohälsa, desto bättre. Det har också visat sig, fru talman, att offentligt anställda är sjukskrivna mer än privat anställda. Det är såklart ett underbetyg till politiken. träffade jag några fria företagare i . Jag ställde frågan till dem hur det kom sig att de inte ville arbeta kvar hos kommunen utan ville driva ett eget hemtjänstföretag. De svarade att det i mångt och mycket var detta med styrning, ledning och tydlighet, organisationen, att man får bestämma själv och att man har närmare till besluten än när man är anställd hos en offentlig arbetsgivare. Det är viktigt att dessa företag kan fortsätta och vara bra exempel. 26 Socialminister (S): Tack, , för interpellationen! Jag har som minister haft förmånen att ha många diskussioner i med kollega , som också företräder och är väldigt engagerad i de här frågorna. Som påpekas i interpellationen och som jag också försöker visa i mitt interpellationssvar är psykisk ohälsa vårt stora folkhälsoproblem i . Utvecklingen går i rätt riktning för i princip all ohälsa i utom den psykiska ohälsan, och den ökningen sker i princip i alla åldersgrupper. Något av det mest oroväckande är att vi ser en kraftig ökning bland väldigt unga tjejer och killar i . Vi måste lyckas komma till rätta med det här. Vi har ett läge där varannan sjukskrivning för kvinnor och var tredje sjukskrivning för män beror på psykisk ohälsa. Det har varit den vanligaste sjukskrivningsorsaken i ända , och det är kostsamt för samhället på otroligt många plan. Den ökning av sjukfrånvaron som vi har sett består nästan enbart, skulle jag vilja säga, av en kraftig ökning av den psykiska ohälsan. kan man se att de resurser som vi har avsatt inom hälso‑ och sjukvårdsområdet, inom elevhälsan, för att nämna ett annat område, och inom psykiatrin när det gäller ungdomsmottagningarna och det förebyggande skolarbetet inte har speglat det här problemets storlek. Jag är väldigt glad över att regeringen under dessa år har valt att skjuta till ganska mycket extra medel till detta område för att stärka det. Vi kommer naturligtvis också att följa upp att detta får effekt. Ett stort problem som vi ser när vi tittar på de ökande köerna inom barn- och ungdomspsykiatrin, som egentligen är specialistvården för barn och unga när det gäller psykisk ohälsa, är att vi har en alldeles för svag första linjens vård på detta område. Vi har en för svag elevhälsa och fångar inte upp dessa tjejer och killar förrän de mår alldeles för dåligt. De kan också uppleva att de inte har någonstans att ta vägen och hamnar därför i kön till specialistpsykiatrin, vilket kanske är helt fel vårdnivå. Jag tycker att en del av de åtgärder vi nu vidtar går i rätt riktning. Lika viktigt som förebyggande i skolan är det förebyggande arbetet kopplat till arbetslivet. Jag tycker att förslag om en förebyggandegaranti när det gäller psykisk ohälsa låter väldigt intressant. Precis som påpekar har vi, och har haft, en tydlig bild av var vi har de största problemen på den svenska arbetsmarknaden. Det är i den offentligt finansierade verksamheten, som i hög utsträckning domineras av kvinnor. Där har man otydlig styrning, stora arbetsplatser, många underställda medarbetare och en bristande upplevelse av delaktighet i eller kontroll över sin arbetsvardag. Här har vi mycket mer att göra, och jag lyssnar gärna. 27 (M): Precis som socialministern säger ser man , om än inte alltid, om man tittar på statistiken att det är i den offentliga sektorn de höga sjukskrivningstalen finns. Jag har rest runt om i och besökt kommuner, och i det här landet är det inte så lätt att hitta några kommuner eller landsting som inte är socialdemokratiskt styrda. Jag talar ofta med företrädare och personal där. Det är alltså Socialdemokraterna som styr, och det blir ett underbetyg för politiken att det är de offentliga verksamheterna som sticker ut när det gäller sjukskrivningar och psykisk ohälsa. Tyvärr styrs alla landsting utom ett vad jag vet av socialdemokrater. Där har vi också frågan om vårdköerna, som ministern tog upp – folk måste få hjälp . Vårdköerna har blivit längre och längre under er regeringsperiod. En delförklaring kan vara att kömiljarden togs bort. Vidare ser jag detta också som en jämställdhetsfråga eftersom kvinnorna oftare än männen är sjukskrivna för psykisk ohälsa. Vårdköerna växer i hela landet, och det är oftast kvinnor som arbetar i den offentliga vården. Därför tycker vi i att det är viktigt att dessa kvinnor kan få välja arbetsgivare. Det vore fel om de bara hade en arbetsgivare att välja på inom den fria välfärden, med tanke på att de offentliga arbetsgivarna oftast är sämre och otydligare när det gäller ledarskap, vilket i förlängningen bidrar till ohälsa. Tyvärr, fru talman, vill socialministerns parti tillsammans med förhindra fri välfärd i landet med Reepalus nya utredning. I princip innebär detta ett näringsförbud inom sektorn. Man talar om ett operativt kapital, och många av dessa verksamheter har inget operativt kapital. Då gör man ingen vinst utan en förlust och går i konkurs. Er politik drabbar alltså kvinnor i välfärden eftersom merparten av dem som driver företag i välfärden är kvinnor. Ni säger att ni är en feministisk regering, men denna politik får tyvärr i praktiken motsatt effekt. Ni var emot jobbskatteavdragen som alliansregeringen införde, som gav exempelvis en sjuksköterska en extra månadslön . Ekonomisk frihet är också frihet, och detta är alltså en jämställdhetsfråga. Det är konstigt, fru talman, att en vårdanställd som en sjuksköterska över huvud taget ska behöva betala statlig skatt. Ni vill också förbjuda de fria företagen i välfärden, och det drabbar främst kvinnor. Slutligen är ni även tveksamma till hushållsnära tjänster. Jag tycker alltså, fru talman, att den feministiska regeringen i praktiken tyvärr levererar en allt annat än feministisk politik. 28 Socialminister (S): Jag tycker att det är lite synd att du släpper frågan om den psykiska ohälsan, där vi kanske hade kunnat diskutera oss fram till något som på riktigt hade kunnat spela roll. I stället blev det mer av politisk retorik. Jag tror att det är viktigt att säga några saker. I Kommun- och landstingssverige är det inte så att sjuktalen skiljer sig markant beroende på om styret är rött, grönt eller blått, utan det ser i princip likadant ut över hela landet och i samtliga landsting. Man kan inte heller generellt säga att det alltid ser ut så här i all verksamhet som politiken styr. Du kan dra en ganska tydlig linje mellan kvinno- och mansdominerade verksamheter i en kommun. I den mansdominerade verksamheten i kommunen har man sjuktal och sjukfrånvaro som är i paritet med den svenska arbetsmarknaden i övrigt, och i äldreomsorgen har man ungefär dubbelt så hög sjukfrånvaro. Det som var slående och som jag fick gå in och hantera som socialförsäkringsminister var en 80-procentig ökning av sjuktalen i under de år då var socialförsäkringsminister. Den största andelen av den ökningen stod kvinnor för, i både privat och offentlig välfärd. Även den privata välfärden har betydligt högre sjuktal än arbetsmarknaden i övrigt. Detta har delvis att göra med det sätt på vilket man organiserar kvinnodominerade verksamheter och lönesätter dem. I grund och botten är det, precis som säger, en feministisk fråga att jobba med detta och stötta de kvinnor som på sina axlar bär den svenska välfärden. Det är inte heller så, , att man kan förbättra denna situation genom att sänka skatter så att dessa verksamheter får ännu mindre resurser att röra sig med. Utöver att sjuktalen ökade under de år då var socialförsäkringsminister – en ökning som kvinnor till största delen stod för – var det just kvinnor inom vård och omsorg som toppade sjukstatistiken på grund av stress, ångest och depression. En kömiljard, som ska ge incitament till att springa ännu fortare i dessa verksamheter, bidrar inte till att minska stressen. De utmaningar som en snabbt åldrande befolkning och ett generationsskifte bland hälso- och sjukvårdspersonal i hela för med sig varken kömiljardar eller skattesänker man sig förbi. I stället handlar det om att investera i välfärden och att göra det som regeringen har gjort: öka antalet utbildningsplatser och få fler sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, barnmorskor undersköterskor och läkare. bygger vi ut läkarutbildningen. Det handlar om att man ska kunna anställa fler kollegor och fylla de tomma platserna för att kunna ge mer högkvalitativ tid åt brukarna, . Det är så vi tar oss an dessa problem: genom att se till att vi har en vård som klarar av att hantera den ökade psykiska ohälsan. Det löser du inte genom ett jobbskatteavdrag utan genom att faktiskt investera i välfärden och ge dem som arbetar där sjysta förutsättningar. 29 (M): Jag känner väldigt många sjuksköterskor. En av mina bästa vänner jobbar inom sjukvården. Han är ambulansförare på halvtid och jobbar inom ordinarie sjukvård resten av tiden. Det han talar om är inte det som socialministern talar om. Det är klart att han skulle vilja ha fler händer som hjälpte till på avdelningen, och om landstingen får ett tillskott av pengar kan vi anställa fler händer. Men det han talar om är att det är väldigt få sjuksköterskor, i synnerhet specialistsjuksköterskor, som känner att det är värt att jobba extra, för de får inte så mycket kvar i plånboken. Mer än hälften försvinner. Då väljer de att göra något annat i stället.