prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — Vi moderater vill värna syftet med offentlig upphandling. Vi vill att offentlig sektor lägger skattepengar på rätt saker, att kostnaderna hålls nere och att slöseriet minskar. På så sätt värnar vi legitimiteten i vårt skattesystem och därmed grundförutsättningen för finansieringen av det som den offentliga sektorn levererar, oberoende av om det är staten, landstingen eller kommunerna som upphandlar. Man tar en risk när man ställer ytterligare krav – oavsett om det handlar om kollektivavtal, förstärkt djurskydd, miljökrav eller krav på fruktens utseende – och försöker lösa andra samhällsproblem än dem som den offentliga upphandlingen är redskapet för att lösa. Däremot bör offentlig sektor i högre grad ta vara på de möjligheter som finns genom funktions- och innovationsupphandlingar. Dessa kan medverka till att lösa våra samhällsproblem på sätt vi kanske inte känner till. Regeringen har konstaterat att det saknas statistik på upphandlingsområdet, och frågan bereds. Det är viktigt att vi har bra underlag för att bedöma hur detta strategiska område fungerar så att vi ser var vi som lagstiftare eventuellt måste skruva på förutsättningarna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag under punkt 2 samt till reservation 8. 167 (SD): Jag ska säga ett par saker om motion 2017/18:2381 och den alliansgemensamma motionen 2017/18:3412. Jag börjar med den förstnämnda motionen. Det är en motion som har väckt , men eftersom utskottet har avstyrkt motionen gör jag ett nytt försök med förhoppningen om att man har omvärderat tidigare ställningstaganden och faktiskt tar de djurskyddsfrågorna på allvar. Många svenskar äter kött från djur som slaktats på ett hänsynslöst sätt utan respekt för djurets värdighet, och man äter köttet ofta helt utan att veta om detta. Djuren avlivas och avblodas utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Den rituella slaktmetoden jag pratar om är det som heter halal- eller koscherslakt. Obedövade djur – får, lamm och kor – stängs in i en ställning som närmast kan beskrivas som en torktumlare, vänds upp och ned på ett onaturligt och plågsamt sätt för att slutligen få struparna avskurna. Nerver, artärer, mat- och luftstrupe skärs av med kniven, men den går inte tillräckligt djupt, vilket gör att blodet fortsätter att pumpas upp till hjärnan. Djuret kan efter detta leva innan det slutligen möter sitt öde och dör av blodförlust. En veterinär beskriver tillvägagångssättet på följande sätt: Det handlar om ett jättestort operativt ingrepp utan bedövning. I alla andra sammanhang skulle jag som veterinär bli fråntagen min legitimation om jag gjorde något liknande. I är det fortfarande förbjudet med slakt utan bedövning, men enligt tidigare vd:n för och Charkföretagen är det vanligt att många svenskar utan att veta om det får halalslaktat kött eller koscherkött på sitt middagsbord. Slakterier i andra länder överproducerar nämligen ritualslaktat kött för att inte få brist på det, och sedan exporteras och säljs det som vanligt kött i andra länder. I en rapport uppskattade det franska att 40–av djuren slaktades utan bedövning, trots att efterfrågan på halal- och koscherkött bara stod för av slakten. Enligt en undersökning gjord av kunde ingen av landets största charkgrossister redovisa vare sig kontrollpapper eller avtalstexter som garanterar att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Eftersom det finns en marknad för dessa produkter, och därmed också ekonomiska incitament, börjar allt fler köttproducenter att övergå till de slaktmetoderna. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom vissa EU-länder slaktas utan bedövning. I vissa andra producentländer slaktas allt får- och lammkött med det tillvägagångssättet. Det är svårt att säga exakt hur man bäst angriper det här växande problemet, men tror att problemet behöver angripas ur flera vinklar, vilket motionen också tar upp. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU där man arbetar för generella förbud för denna brutala form av slakt inom hela unionen, dels måste aktivt söka undantag i EU så att vi kan förbjuda import av kött som slaktas med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som slaktas och avblodas utan bedövning ska också innan har tagit fram ett importförbud märkas med en tydlig varningstext för att göra det möjligt för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Det som är relevant för finansutskottet är yrkandet om att kräva att all mat som upphandlas vid offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktas i enlighet med svenska djurskyddsregler. har kanske världens mest ambitiösa djurskydd, herr talman, och det är något som vi sverigedemokrater är stolta över och vill värna. Vi menar att en kompromiss med svensk lagstiftning och framför allt etiska normer aldrig får accepteras. Jag yrkar bifall till reservation 6. Avslutningsvis vill jag säga några ord om den alliansgemensamma motionen 2017/18:3412, som SD ger sitt stöd åt i detta betänkande. Motionen tar upp en viktig aspekt gällande offentliga upphandlingar med tanke på det komplexa regelverk som företag möter i upphandlingsprocessen. För småföretag som saknar den tid och de resurser som krävs för att sätta sig in i detalj i upphandlingskraven blir det naturligtvis en hög tröskel att ta sig över. Det innebär en förlust såväl för företagsamheten som för skattebetalarna. Det är därför angeläget att vi nu kan rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. SD kommer alltid att stå på småföretagarnas sida. Det såg vi inte minst i samband med att upphandlingspropositionen behandlades, som hade exkluderat en majoritet av svenska företag från offentliga upphandlingar om den hade gått igenom. Huvudskälet till att vi stoppade det ursprungliga förslaget var att propositionen skulle snedvrida konkurrensen mellan utstationerad arbetskraft å ena sidan och svensk arbetskraft å andra sidan. Upphandlare som ställde villkor som gick längre än den så kallade hårda kärnan skulle enbart appliceras på svenska företag medan utländska företag undantogs från bestämmelserna, vilket skulle leda till en konkurrensfördel för företag med utstationerad arbetskraft. Det kunde vi naturligtvis aldrig acceptera, och därför pressade vi regeringen att revidera förslaget så att lika spelregler och rättvis konkurrens skulle råda på den svenska arbetsmarknaden. Det nya reviderade förslaget röstades sedermera igenom med hjälp av vårt stöd. 168 (C): ”mest korrupta landet i !” Denna braskande rubrik kunde vi läsa på och i många andra medier . Vad är det som har hänt? Vi står nu här och debatterar finansutskottets betänkande Offentlig upphandling, som kanske inte är världens kioskvältare, men kopplingen mellan offentlig upphandling och korruption är starkare än vad många tror. Vi vill se som ett korruptionsfritt samhälle, och därför gör det ont att se en rubrik som lyder: ”mest korrupta landet i !” Det är som gör bedömningen, men vi ska för rättvisans skull också påpeka att ligger på delad sjätteplats tillsammans med av totalt 180 undersökta länder. Det som är oroväckande är att tappar placeringar och framför allt varför tappar placeringar. uppger att det är till stor del myndighetsskandaler, ofta kopplade till upphandlingar, som gör att får ett sämre omdöme. Man listar följande händelser : på , generaldirektör som varnade sin vän, en riksrevisor som lovade bort tjänster som inte var utlysta till bekanta, korruptionshärvan på , mutskandalen på , oegentligheteter kring polisens upphandling av pass och haveriet på Transportstyrelsen, som fortfarande utreds. Till detta ska läggas ett antal kommunala korruptionsskandaler i samband med upphandling, där verkar vara särskilt drabbat. Korruption är en cancersvulst, och får korruptionen fäste i ett samhälle kan ett samhälle snabbt falla samman. Därför måste korruption bekämpas på alla nivåer. , lagen om offentlig upphandling, innehåller grundläggande principer om likabehandling, öppenhet och icke-diskriminering som skyddar leverantören, och den gör också att myndigheter kan dra nytta av konkurrensen på marknaden och se till att medborgarnas inbetalda skatter gör så stor nytta som möjligt. De flesta verkar vara överens om att reglerna i offentlig upphandling kan och bör förenklas. Många leverantörer upplever upphandlingar som byråkratiska processer, och en stor majoritet väljer därför att avstå från att lägga anbud. Jag är själv företagare och vet hur tidsödande det är att räkna på detaljerade anbud på volymer som man inte vet kommer att infrias. Det är därför glädjande att utskottet ställt sig bakom alliansmotionen som säger att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagets storlek och företagsform. Att underlätta för små företag att vara med i upphandlingar betyder att det lilla familjejordbruket utan kollektivavtal kan vara med och lämna anbud till den kommunala upphandlingen av mat. Då kanske barnen i min hemkommun får lokalproducerad mat på sina tallrikar från familjen lantbruk. röstade igenom stora delar av regeringens förslag om ett nytt regelverk för upphandling. När lagen om offentlig upphandling infördes sa Lagrådet, som granskar all lagstiftning, att lagen var för omfattande och detaljerad. Lagen innehöll då 132 paragrafer. Den nu gällande upphandlingslagen innehåller ca 1 000 paragrafer. Lagrådets kritik behövde 418 sidor för att rymmas. Kritiken var, för att uttrycka det mycket milt, brutal. Bland annat sa Lagrådet att ”lagen har fått en omfattning och detaljeringsnivå som allmänt sett inte är önskvärd och som får anses strida mot den i normalt tillämpade lagstiftningstekniken”. från , då EU-direktiven egentligen skulle ha implementerats i svensk lagstiftning, fram till , då de nya upphandlingslagarna trädde i kraft, uppstod stor osäkerhet hos både leverantörer och upphandlande myndigheter om vilka regler som egentligen gällde. Det kommer ni säkert ihåg, alla ni som var med då. Till exempel sa att och , som båda är upphandlingslagar, skulle användas men tolkas utifrån EU-direktiven. Därför har yrkat på att regeringen ska få i uppdrag att dels utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och dels utvärdera konsekvenserna för offentliga upphandlingar som inleddes mellan och , då vi hade ett mycket otydligt rättsläge. Tyvärr föreslår finansutskottet att denna mycket rimliga begäran ska avslås av . Jag yrkar förstås bifall till reservation 1 i betänkandet, som handlar om just detta. Jag vill slutligen uppmärksamma två motioner skrivna av mina centerpartistiska kollegor . De pekar på det orimliga i att vi här i ställer krav på svensk matproduktion och på svenska bönder men att dessa krav när det offentliga sedan upphandlar mat inte finns med i upphandlingsunderlaget. Vad blir effekten av detta? Jo, vi ställer höga krav på svenska bönder som ökar deras kostnader, men i upphandlingen förlorar den svenska bonden eftersom de krav vi ställt på honom försämrat hans konkurrensförmåga. Till slut kan det bli så att vi inte har några svenska bönder kvar på grund av de svenska särkraven. Jag säger som bonden i : Det som är tillåtet att äta i borde också vara tillåtet att producera i . 169 (V): Lagen om offentlig upphandling skulle man väl kunna säga är knastertorr prosa, men den är ack så viktig och avgörande för hur, i vilka syften och på vilka villkor skattepengar används. Det är väl det den här debatten handlar om. Hur vi använder har självklart stor betydelse för hur samhället utvecklas och hur kreativitet kan understödjas, upprätthållas och utvecklas. Det har självklart konsekvenser om man har konkurrens på lika villkor och hur man ser på arbetstagarnas rättigheter i dessa upphandlingar. Därför är det självklart viktigt vad som står i lagen om offentlig upphandling. tycker att vi ska ha sund konkurrens som bygger på sjysta arbetsförhållanden och kompetens. Vi tycker att löntagarnas rättigheter är värda att stå upp för och försvara. är faktiskt EU mer progressivt i synen på arbetstagarnas rättigheter än borgarna och är. Man kan undra vad det är som är så kontroversiellt med att inte acceptera social dumpning, det vill säga konkurrens genom sämre löner eller arbetsvillkor. Jag trodde att vi hade kommit längre än så i . Det är väl det motionen som har vunnit gehör i finansutskottet handlar om. Jag tänkte citera det som borgarna och har skrivit i betänkandet. ”Små företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket medför att just kravet på kollektivavtal kraftigt kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar.” Det är alltså kollektivavtal som är det stora problemet, enligt borgarna och . Det säger ganska mycket, tycker jag. Men en till fundering infinner sig, i alla fall hos mig: Den lagstiftning vi har kräver inte kollektivavtal – tyvärr. Det var ju det ni röstade ned. tittar vi tillbaka på hur det faktiskt var. Det fanns en proposition som föreslog att man skulle kunna ställa krav på lön, semester, försäkringar, pension och arbetstid. Det förslaget röstades ned. kom ett nytt förslag tack vare att tyckte att någon form av arbetstagarperspektiv borde finnas i lagstiftningen. Det kom krav på semester, löner och arbetstid. Vilka kollektivavtal som skulle omfattas och hur detta skulle byggas upp skulle göras upp av parterna på arbetsmarknaden och , och det skulle enbart gälla för upphandlingar över tröskelvärdena. Det är den lagstiftningen vi har , så vad den här motionen och ställningstagandet i utskottet från borgarna och egentligen handlar om är att påstå att man kan ställa krav på kollektivavtal enligt lagen om offentlig upphandling. Jag beklagar, men det kan man inte. Jag önskar att det var så. Ni har alltså motionerat om något som ni inte vet något om. Dessutom verkar ni stå bakom en uppfattning som jag trodde tillhörde 1900-talets början. Att försvara arbetstagarnas rättigheter handlar om hundratusentals människors arbete och villkor. Tycker ni att det är rimligt att vi i ska ha underbudskonkurrens på arbetsmarknaden? Ska vi slå ut sjysta företag? Jag tycker inte det, så jag blir rätt bedrövad. är inte här. Jag var glad att åtminstone de ville sträcka ut en hand och försöka hitta en lösning. Helst av allt hade jag självklart velat att det första förslaget skulle gå igenom. Men står helt plötsligt bakom initiativet i utskottet och pekar ut den lilla del av arbetstagarnas rättigheter som finns kvar. Att små företag inte deltar i upphandlingar på samma sätt som stora företag finns det självklart en rad förklaringar till. Det är krångligt, som sagts här. EU har krångliga direktiv. Så ser det faktiskt ut. Bara luntan med direktiv – jag undrar hur många i den här kammaren som läst alla dessa sidor. Och när man har läst alla dessa sidor, om man har gjort det, förstår man att många av dem är väldigt krångliga att förstå även om man är van att läsa EU-direktiv. Tyvärr är upphandlingarna också väldigt stora. Det har påbörjats ett arbete i många regioner och kommuner där man försöker bryta ned dem. är ett bra exempel. Hemma hos mig finns det också sådana bra exempel. Man försöker bryta ned upphandlingarna till mindre volymer så att mindre företag ska kunna vara med i upphandlingsprocessen på ett helt annat sätt. Tittar man i underlagen ser man också att av det totala antalet kontrakterade bud går till små och medelstora företag. Det är ändå . Visst, det kan säkert bli mer. Men den nya lagen om offentlig upphandling är ju betydligt bättre än den gamla när det gäller små och medelstora företag. har vi haft den . Ni vill redan omkullkasta den. Ni gör det enbart genom att peka ut arbetstagarnas löner, semester och arbetstid som problem, men i andra stunder säger ni att ni står för den svenska modellen. Jag ifrågasätter det starkt. Jag yrkar bifall till reservation 5. 170 (L): Vi har samlats här för att debattera finansutskottets betänkande FiU34, som behandlar ett fyrtiotal motioner från allmänna motionstiden som berör offentliga upphandlingar. Den offentliga sektorn i , genom exempelvis myndigheter i stat, kommuner och landsting samt kommunala och statliga bolag, handlar för . Detta regleras främst genom upphandlingslagstiftningen, som syftar till att konkurrensen på marknaden ska upprätthållas och att skattemedlen ska användas kostnadseffektivt. Urvalet av leverantörer ska alltid ske på affärsmässig grund och baseras på vilken kvalitet den aktuella varan eller tjänsten har och till vilka villkor den kan levereras. För att garantera en kostnadseffektiv service med så hög kvalitet som möjligt är det därför viktigt att vi bejakar innovation och att vi bejakar att fler aktörer och leverantörer vill delta i offentliga upphandlingar. Regeringen skriver i sin budgetproposition att avsaknaden av konkurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgare och leda till att medborgare och skattebetalare får en sämre kvalitet och mindre innovation till ett högt pris. Jag håller med. En av många utmaningar vi har är dock att små och medelstora företag upplever att det är komplicerat – ibland alltför komplicerat – att över huvud taget delta i offentlig upphandling och därför väljer att avstå. Undersökningar visar att av de små och medelstora företagen deltar i offentliga upphandlingar. Det är därför positivt att utskottet har ställt sig bakom alliansmotionen 3412 om krav vid offentliga upphandlingar. Yrkandet och att-satsen där är ju att offentliga upphandlingar ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Jag skulle sedan vilja uppehålla mig vid två av Liberalernas förslag i betänkandet. För att utveckla och få fler små och medelstora företag att delta i upphandlingar borde den nya eller få i uppgift att sätta upp en statlig plattform för offentlig upphandling. Inspiration finns att hämta från många andra EU-länder, exempelvis från den statliga danska portalen udbud.dk. En statlig plattform skulle möjliggöra för många fler leverantörer av mindre storlek att aktivt ta del i upphandlingsförfaranden och därigenom stärka konkurrensen och höja kvaliteten överlag. Därutöver skulle transparensen öka för medborgarna då de får en bättre övergripande bild av den offentliga sektorns inköp – vad som egentligen köps, av vem det köps in och till vilken kostnad. Medborgare vill kunna välja bland flera olika utövare, oavsett om det handlar om hemtjänst, barnomsorg, sjukvård eller äldreomsorg. Man vill helt enkelt kunna välja. Konkurrens och mångfald främjar dessutom innovationer och dynamik. Därför är det viktigt att lagar och regler gynnar och inte hindrar alla sorters seriösa företag inom välfärden. En eftersatt kategori är de ideella eller idéburna företagen, som grundats och drivs av sociala entreprenörer. Andelen idéburna företag är , och siffran har varit statisk . skiljer sig utvecklingen hos oss från våra grannländer och , med snarlika välfärdssystem, där andelen ligger på respektive . Liberalerna har i sin andra reservation försökt synliggöra detta och vill se möjligheter att bejaka de idéburna företagens möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Vi har två reservationer i detta ärende, men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 2. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:107 Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform 2017/18:117 Bättre möjligheter till finansiering av järnvägsfordon 2017/18:132 Digitalisering av grundkartor och detaljplaner med anledning av skr. 2017/18:76 om effekter av Arbetsförmedlingens förberedande och orienterande utbildning 2017/18:3991 av m.fl. (V) 2017/18:3992 av (SD) § 22 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:396 En utvärdering av sjöfyllerilagen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:397 Avhopp och tomma platser på polisutbildningen av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:398 En svag skatteunderlagstillväxt av (M) till finansminister (S) 2017/18:399 En lastbilsskatt av (M) till finansminister (S) 2017/18:400 Institutionell korruption inom läkemedelsbranschen av (-) till socialminister (S) § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:852 Direktdemokrati i fackliga organisationer av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:853 , och användning av av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2017/18:854 Ansvaret för allmänflyget av (L) till statsrådet (S) 2017/18:855 Postnords leveranstider av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:856 Kostnaden för bekämpning av invasiva främmande arter av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:857 Kvinnors arbetsmiljö inom försvaret av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:858 Polisens tillgång till elpistoler av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:859 Åtgärder för unga med psykisk ohälsa av (M) till socialminister (S) 2017/18:860 Psykisk ohälsa bland barn och unga av (M) till socialminister (S) 2017/18:861 Pendlingssituationen i av (S) till statsrådet (S) 2017/18:862 Trafikkaos på av (M) till statsrådet (S) 2017/18:863 De långa handläggningstiderna hos NFC av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:864 Staten och av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:865 Fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:866 En översyn av artskyddsförordningen av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:867 Taxiförarlegitimation för nyanlända av (MP) till statsrådet (S) 2017/18:868 Utvisning på grund av brott av (M) till statsrådet (S) 2017/18:869 Livstids fängelse för mord av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 24 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:772 Skriftlighetskrav vid lottförsäljning via telefon av (L) till statsrådet (MP) 2017/18:783 Utbildningsplatser på teologisk högskola av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:805 vattendrag av (M) till statsrådet (S) § 25 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 8 anf. 28 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 62 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 90 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 116 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 18 anf. 158 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om ändrad partibeteckning § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Ärenden för bordläggning § 8 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel betänkande 2017/18:UU9 1 (SD) 2 (V) 3 (SD) replik 4 (V) replik 5 (SD) replik 6 (V) replik 7 (S) 8 (V) replik 9 (S) replik 10 (V) replik 11 (S) replik 12 HANS (M) 13 (MP) 14 (C) 15 (L) 16 (KD) 17 Justitie- och inrikesminister (S) 18 (V) replik 19 Justitie- och inrikesminister (S) replik 20 (V) replik 21 Justitie- och inrikesminister (S) replik 22 (SD) replik 23 Justitie- och inrikesminister (S) replik 24 (SD) replik 25 Justitie- och inrikesminister (S) replik 26 (V) 27 (MP) 28 (MP) (Beslut fattades under § 15.) § 9 Vissa förslag om personlig assistans betänkande 2017/18:SoU17 29 (M) 30 (SD) 31 (C) 32 MAJ (V) 33 (L) 34 (S) 35 (C) replik 36 (S) replik 37 (C) replik 38 (S) replik 39 (L) replik 40 (S) replik 41 (L) replik 42 (S) replik 43 (SD) replik 44 (S) replik 45 (SD) replik 46 (S) replik 47 MAJ (V) replik 48 (S) replik 49 MAJ (V) replik 50 (S) replik 51 (MP) 52 (C) replik 53 (MP) replik 54 (C) replik 55 (MP) replik 56 (L) replik 57 (MP) replik 58 (L) replik 59 (MP) replik 60 (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 10 Genomförande av direktivet om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension betänkande 2017/18:AU6 (Beslut fattades under § 15.)