prot · H6099 · 2018-10-18 00:00:00 — Vi moderater tar den ökande psykiska ohälsan på stort allvar, på det stora allvar som behövs. Det brådskar att ta tag i det faktum att allt fler mår dåligt. Låt oss göra detta tillsammans. 90 KADIR KASIRGA (S): Den socialdemokratiskt ledda regeringen har vänt budgetunderskott till överskott, minskat arbetslösheten och betalat av på statsskulden, som vi har investerat i välfärden. Vi vill att ekonomiska styrka ska komma alla till del. För oss går det före skattesänkningar för de rika och välbärgade. Vi socialdemokrater har alltid prioriterat bygget av det gemensamma starka samhället. När tiderna förändras behöver även välfärden följa med i utvecklingen. Därför har vi socialdemokrater bland annat infört längre semester, pappamånader och även höjt barnbidraget. Syftet med den ekonomiska familjepolitiken är bland annat att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Vi har en generös föräldraförsäkring, en förskola som alla har råd med och en utbyggd fritidsverksamhet. Trots detta ser vi att risken för sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa är högre bland föräldrar som jobbar än i andra grupper. Och vi har hört väldigt mycket om psykisk ohälsa. Den psykiska ohälsan tenderar att komma när man blir stressad och kraven blir för höga. Man får svårt att få vardagspusslet att gå ihop. Många föräldrar känner sig dessutom tvungna att gå ned i arbetstid för att få en dräglig vardag. Det är inte en hållbar utveckling. Därför vill vi socialdemokrater fortsätta att underlätta för föräldrar som arbetar, bland annat genom att införa en extra familjevecka. För många arbetande föräldrar är det svårt att ta ledigt, inte minst för ensamstående och i yrkesgrupper där man inte kan ta ledigt hur som helst. Vi socialdemokrater vill införa en extra familjevecka där vårdnadshavare för barn 4–får var att disponera. Ensamstående föräldrar får att kunna ta ut vid ledigheter, lov eller exempelvis planeringsdagar. Vi vet att det skulle hjälpa och bidra till en avlastning som gör stor skillnad för familjer i allmänhet och för ensamstående föräldrar i synnerhet. En extra familjevecka gör det lättare att kombinera arbetsliv med familjeliv, för vi vet också att de allra flesta arbetande föräldrar som riskerar att bli sjukskrivna på grund av stress och psykisk ohälsa är kvinnor. Det är oftast ensamstående kvinnor – kvinnor som vill arbeta men som också vill vara goda föräldrar för sina barn. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Om vi menar allvar med att minska orättvisor, minska segregationen och ha ett starkt samhälle måste vi fortsätta att ge incitament som bidrar till en förändring som gör en positiv skillnad för dem som behöver det. Och alla barn behöver sina föräldrar. Det här är en god satsning som bidrar till mindre stress och mer familjetid, något som varje familj mår bra av. Menar vi allvar med att ta krafttag mot kriminalitet och utanförskap är det en god idé att kraftsamla kring just detta, att ge varje barn tid med sin familj. Det är där tryggheten grundläggs. En extra familjevecka är ett steg i rätt riktning mot ett samhälle där tiden räcker till, där närvaron ökar och sjukskrivningarna minskar. Det hör ihop, och det är vårt jobb att ta fram verktyg som hjälper och stärker. Det här förslaget gör just detta. 91 (M) replik: står vi här, Kadir och jag, gamla grannar men på varsin sida. Kadir, i det här fallet som representant för Socialdemokraterna, tar upp den extra familjeveckan. Familjeveckan ska liksom vara steget för att bryta segregationen. Men, fru talman, är inte så vackert som det ser ut. Det går bra för stora delar av . Men faktum är att i är fler utlandsfödda, personer med invandrarbakgrund, arbetslösa än infödda svenskar. Om Socialdemokraterna hade lagt kraft på att bryta segregationen på riktigt i stället för att låsa fast människor, främst kvinnor, i en förlängd föräldraledighet hade vi kunnat tala om hur vi bryter segregationen på riktigt. behöver inte fler föräldraledighetsdagar. Vi behöver bryta segregationen på riktigt, och det gör inte ni. 92 KADIR KASIRGA (S) replik: Ja, , vi är nu här i den här fina salen tillsammans. Jag håller med om att ojämlikheten har ökat. Den ökade faktiskt när ni styrde det här landet, . Vi har stora utmaningar i landet, speciellt här i . Jag kan berätta för dig, , något som du säkert inte missat. har vi 250 000 fler människor som går till ett arbete, och många av dem är utrikesfödda. Vi har också sett till att även de nyanlända till vårt land snabbare kommer in på arbetsmarknaden, och detta tack vare den arbetsmarknadspolitik som Socialdemokraterna fört. Den extra familjeveckan är något som gör att föräldrarna ska kunna ha lite extra tid med sina barn, för barnen behöver också sina föräldrar. 93 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Men, Kadir, sanningen är att det är väldigt många barn som inte ser sina föräldrar gå till ett arbete. Det är ett ännu större problem. Vi har alltså ett samhälle där barn växer upp och ärver sina föräldrars utanförskap. Ni höjer skatten för låginkomsttagare och höjer bidragen, det vill säga ni minskar incitamentet att gå från bidrag till arbete. Ni är emot att införa ett bidragstak. Det ska alltid löna sig att ha ett arbete, för ett arbete är mer än en inkomst. Det ger en form av självkänsla och gör att man kan stå på egna ben. Ni är emot alla typer av denna politik. 94 KADIR KASIRGA (S) replik: Jag blir lite förvånad när kallar detta bidrag. Det är en försäkring som alla har rätt att använda. Det är frivilligt, inte obligatoriskt. Detta ger föräldrar, vårdnadshavare, en möjlighet att få mer tid med sina barn. Varför motsätter sig att löntagare får mer tid med sina barn? 95 (M): Fru talman och kära lyssnare! I har vi många nollvisioner. Vi har en nollvision mot att människor cyklar utan hjälm. Vi har en nollvision mot dödsolyckor i trafiken. Vi har en nollvision mot att människor ska ta livet av sig. Men att tre personer dör i överdoser i , två män och en kvinna, har vi ingen nollvision mot. Vi har den näst högsta dödligheten i överdoser bland narkomaner i hela EU, men det talar få om. talade vi mycket om de förfärliga och ohyggliga dödsskjutningarna i . var det 43 personer som miste livet när de sköts ihjäl på öppna platser. Det är en ökning på bara . Detta är självfallet fruktansvärt och något vi bör tala om. Det var dock få som talade om att bakom varje dödsskjutning låg narkotikauppgörelser, själva roten till att folk skjuts ihjäl. I , kanske världens rikaste land, sjunker medellivslängden i historien. Det beror på att missbruk av opioider är den vanligaste dödsorsaken hos personer . Man räknar med att 2 miljoner amerikaner är beroende av olika droger. har 349 personer i dött av överdoser av opioider, där den vanligaste är fentanyl. Denna drog finns i 1 500 varianter och är 20–4 000 gånger starkare än heroin. Ändå har över 250 000 fått detta utskrivet av läkare. Om detta talar vi sällan. larmade krogpersonalen i om narkotikasituationen. Man var bekymrad. Då lät STAD göra en undersökning bland restaurangpersonal, och den visade att på de 160 restauranger där personal intervjuades hade var tredje kroganställd använt narkotika. I gruppen hade så många som varannan använt narkotika. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Polisen vittnar om att det i är billigare att köpa heroin än alkohol. hade en politisk enighet och ett engagemang för visionen om ett narkotikafritt samhälle. Den visionen verkar inte finnas längre. Vi har avskaffat de särskilda narkotikapoliser och krogkommissioner som fanns tidigare, och tullen har otillräckliga resurser. Vi har gett dem som säljer narkotika liberalare straff, och det krävs dubbelt så mycket narkotika för att dömas för grova brott. Vi kan inte familjeklassificera narkotikapreparat i , vilket man kan i andra länder. På våra LVU- och LVM-institutioner flödar det av narkotika. Jag är djupt bekymrad över att vi inte har en nollvision mot narkotikadödlighet i . 96 (V) replik: Kul att se dig i , ! Jag håller helt med dig om att vi borde ha en nollvision mot narkotikadödlighet. Jag har lyft dessa frågor , men vi har lite olika ingång i detta, tror jag. Vad ska polisen satsa på? gällde av lagföringarna grovt narkotikabrott. Det är inte mycket. Eftersom de stora insatserna var mot eget bruk tror jag att det är viktigt att rikta polisens insatser på ett annat sätt. Man kan fundera på varför människor fastnar i missbruk och blir beroende. I mer socioekonomiskt utsatta områden handlar vägen framåt om annat än polis. Det handlar till exempel om att ha en skola som kan härbärgera alla elever och ge dem slutbetyg. 97 (M) replik: Givetvis finns det inte en sak som löser drogsituationen i , till exempel den drogliberala inställningen hos unga kroganställda. Vi måste upplysa mer, prata om problemen och utbilda personalen. Varför jobbar socialsekreterare alltid på kontorstid och aldrig och när många ungdomar är ute? Det finns mycket vi kan göra. Vi kan dock inte komma ifrån att det har varit ett förlorat decennium vad gäller en restriktiv narkotikapolitik i , och det beklagar jag. 98 (V) replik: Vi har en del gemensamma ingångar, . narkotikapolitik är faktiskt en av världens mest restriktiva. Ändå går det fel på sina håll. Då måste vi se vad vi kan göra, och det handlar mycket om insatser i de områden som är mer socioekonomiskt utsatta. Vi måste se till att det finns bra förskolor och skolor. Vi ska också ha en socialtjänst som är på offensiven på kvällstid. Där håller jag helt med dig. 99 (M) replik: Ändå är det ju den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen som tillsammans med har tillåtit det att vara som det är , till exempel att man på LVM- och LVU-institutioner vittnar om att det flödar av narkotika. säger att vi inte ska ha någon öppen drogförsäljning i , och ändå säger polisen att det bara i finns 48 öppna drogplatser där alla vet att det säljs narkotika. 100 DAG (S) replik: Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Jag tackar för ett bra anförande. Jag tror att du och jag delar synen på narkotikans elände och behovet av att ha en mycket strikt antinarkotikapolitik. Jag är uppväxt i södra , i , och har på nära håll sett vilket fruktansvärt elände slapphet visavi narkotika kan föra med sig för människor som råkar ut för det. förs det en spännande diskussion runt om i världen. legaliserar nu cannabis, och en del ledamöter i denna sal från några av dina allianssyskonpartier förespråkar också legalisering av cannabis. För du ett samtal med dem om detta, ? Ska vi legalisera cannabis i ? 101 (M) replik: Att påstå att det förs en spännande debatt runt om i världen är att använda fel ord. Det är en tragisk debatt som beror på okunskap där man ger efter för något som är ett gigantiskt problem och en av de vanligaste dödsorsakerna. Nej, jag är inte för en liberal drogpolitik, tvärtom. Jag är mycket för en restriktiv drogpolitik, och jag hoppas att jag med mina debatter här, som säkert kommer att trötta ut en och annan, kan bidra till att vi åtminstone diskuterar narkotikasituationen. Då kan vi förhoppningsvis få en bättre kunskap och en ökad diskussion runt om i . 102 DAG (S) replik: Som sagt, , betvivlar jag inte att du är för en restriktiv narkotikapolitik, men jag blir skrämd av de signaler som kommer från en del ledamöter i denna sal, från en del av dina allianssyskonpartier, som förespråkar att vi ska gå den kanadensiska vägen och legalisera lättare narkotiska droger. Jag vill uppmana dig att hjälpa till och ta denna diskussion med dina allianssystrar och alliansbröder, för att se till att vi inte hamnar på ett sluttande plan mot mer liberalisering av narkotikapolitiken. 103 (M) replik: Jag är också skrämd, Dag, över den drogliberala inställning som börjar finnas på allt fler områden, både i och i övriga världen, även bland människor i denna sal. Men jag är ännu mer skrämd av att vi har haft en regering som har tagit bort narkotikapoliser, som har mildrat straffen för narkotikabrottsligheten, som har låtit oss ha LVM-hem och LVU-hem där det flödar av narkotika och som över huvud taget har sett till att vi har den narkotikasituation vi har i stället för att ingripa och ge de resurser till polisen, tullen och lagstiftningen som de behöver. Det oroar mig ännu mer. 104 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner kammaren om att alla ledamöter i kammaren talar via talmannen. Även om det känns som att man talar direkt till den person som står i andra talarstolen är det via talmannen man talar, och det är för att vi ska ha en god ton i kammaren. Vi brukar också använda för- och efternamn när vi talar i kammaren. 105 i (M): Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor De som jag nu har till mitt förfogande att få prata om behovet av att stärka arbetet för en nollvision mot självmord tillägnar jag de fyra personer i som inte ser någon annan utväg i tillvaron än att ta sitt eget liv. beslutade i enighet om ett handlingsprogram för suicidprevention, men statistiken har stått helt stilla. tar ca 1 500 människor sitt liv i . sker dessutom ca 15 000 självmordsförsök. Varje självmord påverkar ett stort antal människor. Lidandet för de anhöriga är mycket stort. De som stod närmast den som tagit sitt liv löper ökad risk för psykisk ohälsa. När någon tar sitt liv sänds budskapet att samhället inte räckte till. Vi lyckades inte rädda den personen. Men vi kan göra allt i vår makt för att lära oss av det som inträffat och se till att systembrister upptäcks och rättas till. är det långt ifrån självklart att vården följer upp någon som försökt att ta sitt liv, detta trots att denna grupp är väldefinierad och löper större risk att genomföra ett fullbordat självmord jämfört med andra riskgrupper. Att inte mer kraft läggs på att ge stöd till dessa sårbara individer så att självmordsförsök inte ska upprepas eller sluta i självmord är anmärkningsvärt. Jag är övertygad, fru talman, om att det behövs förebyggande kriscenter för att komma åt problemen och följa upp dem som har försökt ta sitt liv. Personal på ett kriscenter kan se till att samverkan mellan olika instanser fungerar så att individer med behov får rätt stöd, på både kort och lång sikt. I jämförelse med satsningar som skedde tidigt inom nollvisionen för döda i trafiken har inte mycket hänt. I trafiken gjorde man inledningsvis en mycket ambitiös analys och utvärdering av vilka faktorer som ledde till att folk körde ihjäl sig. Inom suicidområdet har detta fortfarande inte skett. Ingen människa ska behöva känna att det inte finns någon annan utväg än att ta sitt liv. Varje självmord är en obeskrivlig tragedi. Det behövs mer forskning och kunskap om hur självmord kan förebyggas, och jag hoppas att kammaren i enighet kan komma fram till att förslag om en fördubbling av anslagen till forskning om självmord kan vinna gehör. Inom området psykisk hälsa finns det en nationell samordnare, och för att särskilja psykisk hälsa från suicidprevention tror jag att en samordnare som fokuserar på den speciella problematiken kring självmord bör tillsättas. Att minska självmorden är en av våra viktigaste uppgifter, och här får politiken inte svika. Tidiga och samordnade insatser kan troligen ändra förloppet för många av de människor som annars inte ser någon annan utväg än att ta sitt liv. 106 KOPPARKLINT (M): Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Jag ska berätta om ett tillfälle när jag träffade en ung tjej som jag blev sittande med . Vi pratade om hur vanligt det är med psykisk ohälsa och självskadebeteende som följd. Det är vanligare än vi vuxna tror att unga tjejer och killar skadar sig själva – att de skapar ett slags pysventil. Efter vårt samtal drog jag mig till minnes hur jag själv mådde som barn men framför allt som tonåring. Den där inneboende känslan av maktlöshet, frustration och ensamhet och att jag egentligen bara ville skrika ”Hjälp mig!” rakt ut men att jag inte kunde därför att ingen skulle förstå. Jag var alltför rädd för att min familjehemlighet då skulle avslöjas. Det jag pratar om är ett samhällsproblem som många säger måste lösas men som är svårt att adressera om man inte förstår orsakerna till det. har psykisk ohälsa bland barn och unga tredubblats. Vi har närmare 5 700 barn i åldern som medicineras med antidepressiva läkemedel. Självfallet måste vi fundera på varför det ser ut som det gör. Har förskrivning av läkemedel blivit en enkel lösning på ett komplext samhällsproblem? Har samhället skapat onåbara ideal som vi alla vill nå så snabbt som möjligt? I jakten på det ouppnåeliga mår man psykiskt dåligt – för vi över den stressen på våra barn? Vi är nog rörande överens om att detta måste få ett slut, men vi får inte bara släcka bränder i stället för att utreda brandorsaken och framför allt hur de ska förebyggas. Självfallet behöver vi öka tillgången till snabba insatser, men det allra viktigaste är att se till att våra barn blir motståndskraftiga och lära oss orsakerna till att det ser ut som det gör. Först då kan vi på allvar förebygga den psykiska ohälsan. Barn ska växa upp med närvarande vårdnadshavare som ser till att barnen får utrymme att leka och inte blir smittade av vuxenvärldens stress. Vi behöver stärka vårdnadshavare så att barn växer upp under trygga omständigheter. Vårdnadshavarna måste vara närvarande så att barnen kan knyta an till dem. Om detta inte fungerar behöver vi se till att det finns tillräckligt mycket kompetens så att samhället ser signalerna när något inte står rätt till, innan det leder till psykisk ohälsa. Vi har alla att vinna på att vara proaktiva när det gäller att prata om psykisk ohälsa. Vad blir konsekvenserna annars – övermedicinering av antidepressiva mediciner, självskadebeteende, suicid och oreglerad skönhetsvård som förvanskar och förstör fullt fungerande mänskliga kroppar, eftersom detta har blivit ett populärt sätt att försöka få en bättre självkänsla? I hopp om att förebygga detta hemska växande samhällsproblem föreslår därför vi moderater ett samlat paket med flera åtgärder: verkningsfull suicidprevention, upprättande av en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan, stärkt uppföljning och tillsyn inom barn- och ungdomspsykiatrin, förbättrad tillgång till skolsköterskor och skolkuratorer och givetvis kortade väntetider till BUP. Slutligen, fru talman: barn ska behöva lida av psykisk ohälsa. Ingen tioåring ska behöva äta antidepressiva läkemedel för att vuxenvärlden misslyckats med att se dem. Detta är den absolut viktigaste fråga som vi politiker har att göra med. Allt annat politiskt arbete faller liksom platt om våra barn är olyckliga. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor 107 (M): Jag skulle vilja ta den allmänpolitiska debatten i anspråk för att tala just om den svenska sjukvården. I ett välutvecklat industriland som med stort välstånd borde man kunna förvänta sig att man får den vård man behöver – när man behöver den. Tyvärr är det inte alltid så, och vi ser att utvecklingen går åt fel håll. Kvalitetsmässigt har i stora delar en sjukvård i världsklass, när man väl får den vård man behöver. Problemet är att man ofta får vänta onödigt länge på att få operation eller behandling. har tillgängligheten, inte minst till canceroperationer och -behandlingar, försämrats kraftigt och allra mest i de landsting som styrts av socialdemokrater. I mitt hemlän har antalet patienter som väntat för länge på operation femdubblats på bara . Beror detta bara på att Region och har haft en socialdemokratisk ledning ? Nej, svaret är förstås mer nyanserat. Men faktum kvarstår att den köutveckling som vi kan se över hela landet tog ordentlig fart efter att den rödgröna regeringen avskaffade den kömiljard som alliansregeringen införde. En fråga som jag också skulle vilja ta upp och som jag tror väcker känslor hos många av oss här inne är cancervården. Alla känner vi någon som har drabbats av cancer. Det är den vanligaste dödsorsaken i , och just nu lever en halv miljon människor med cancer i vårt land. Som tur är utvecklas vården ständigt och blir bättre. Men vi kan alltid göra mer. Den tidigare alliansregeringen införde en nationell cancerstrategi, och den vill vi nu uppdatera till en ny nationell cancerstrategi 2.0. I den vill vi att 500 miljoner av våra totalt 3 kömiljarder öronmärks för att korta cancerköerna. Vi ska dock vara helt ärliga med, vilket ofta anförs från den socialdemokratiska sidan, att inte bara kömiljarder räcker för att korta köerna och förbättra vården. Men vi måste se till att införa dessa kömiljarder nu för att råda bot på de lavinartat växande köerna. Förutom de öronmärkta satsningarna i kömiljarderna vill vi moderater att den nya nationella cancerstrategin ser till att vårdkedjan blir mer sammanhållen och att rehabilitering ska ingå i de standardiserade vårdförloppen. För att också se till att tidigare kunna upptäcka cancer måste vi titta på sjukvårdens organisering, därför att de flesta som har de vanligaste cancertyperna söker sig först till primärvården. Dock är vården i alldeles för sjukhustung; det vet vi. Vi måste stärka och utveckla primärvården, som utgör en för liten del av den totala vården och inte har tillräcklig bredd och kompetens. Cancer är vår tids folksjukdom, och ingen ska behöva riskera att dö i cancerköer. Därför behöver en ny regering som kan växla upp arbetet, korta köerna och förbättra cancervården. Vi införde den nationella cancerstrategin, och vi tänker utveckla den. Vi lyckades också halvera köerna som regeringen lämnade efter sig, och vi kan också kapa köerna som regeringen nu lämnar efter sig. Men då behöver en ny moderatledd regering. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor 108 DAG (S) replik: Tack, , för ett mycket bra anförande. Jag höll med om stora delar av det, och jag tyckte att det var mycket klokskap i det. Jag har ändå två frågor. Hur kan det komma sig att köerna började växa , när vi fortfarande hade en kömiljard? Du talade om Region . Men jag talar ofta om . Hur kan det komma sig att av alla nytillkomna i kön kommer från ett enda landsting, ett landsting som dessutom gör stora överskott? 109 (M) replik: Jag tackar för hans fråga. Jag kan i stället vända på frågan: Hur kommer det sig att ni avvecklade kömiljarden, som vi vet var den enskilt viktigaste anledningen till att köerna minskade efter regeringen . Om köerna ökade , varför såg ni då till att köerna ökade än mer lavinartat och tog bort kömiljarden? Det tycker jag är en mer berättigad fråga att ställa. Om man tittar på olika landsting kan jag ta upp som ett exempel, där inte ens hälften av patienterna får vård . Där har ni socialdemokrater styrt . Men tack och lov får vi nu en moderatledd ledning i landsting. Förhoppningsvis kan vi då kapa köerna där. 110 DAG (S) replik: Jag har träffat väldigt många sjukvårds- och landstingspolitiker från alla politiska läger, även från det moderata lägret. De var ganska överens, även moderata landstingspolitiker, om att den gamla kömiljarden var otymplig och att den dessutom ledde till felaktiga prioriteringar. Man har infört en ny sorts kömiljard här i . Till skillnad från övriga landet, där av patienterna står i patientvalskö, står av patienterna i i så kallad patientvalskö. Man styr med ekonomiska styrinstrument, och vårdens prioriteringar hamnar fel. Vi behöver absolut korta köerna i . Men vi behöver inte ha tillbaka den gamla kömiljarden. Den ledde till felaktiga prioriteringar i Sjukvårdssverige. 111 (M) replik: Visst kan ha en poäng i att den förra kömiljarden inte var tillräckligt spetsig. Det ser vi nu till att den är. Vi utvecklar den till att omfatta rehabilitering, återbesök och en lång rad andra saker som vi ser är helt nödvändiga. Men jag förvånas lite grann över att man aldrig får höra Socialdemokraterna komma med egna lösningar. Det är alltid attacker på våra kömiljarder. Men det vore trevligt om vi kunde ha ett konstruktivt samtal om hur vi framgent löser köproblemen. Det håller jag med om. 112 (M):