prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält Amne som suppleant i och i kulturutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald –till Amne (S) Amne (S) § 4 Anmälan om ändrad partibeteckning Talmannen anmälde att meddelat att han återinträtt i . Följande skrivelse hade kommit in: Anmälan av ändrad partitillhörighet Jag anmäler härmed ändrad partitillhörighet till . Jag är vald som ledamot på valsedel och blev medlem i igen . § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:395 Interpellation 2017/18:395 Engelska som språk på gymnasiet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang och resor. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:89 och 113 till justitieutskottet 2017/18:91 till socialutskottet 2017/18:93 till näringsutskottet 2017/18:95 till skatteutskottet 2017/18:102 till försvarsutskottet 2017/18:105 och 115 till 2017/18:108 och 119 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:110 till kulturutskottet 2017/18:111 till civilutskottet 2017/18:85 till finansutskottet 2017/18:124 till skatteutskottet 2017/18:RB2 och RB3 till finansutskottet 2017/18:NL1, RS1, RS6, SN1 och PN1 till 2017/18:RB1 och RR1 till finansutskottet 2017/18:3984 och 3985 till skatteutskottet 2017/18:3982, 3983 och 3987–3990 till socialutskottet KOM(2017) 793 och 794 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:FiU26 Kommunala frågor 2017/18:FiU33 om tillgängligheten till registerdata 2017/18:CU10 Konsumenträtt 2017/18:KrU2 Idrott, friluftsliv och folkbildning 2017/18:KrU5 Kultur för alla Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2017/18:MJU11 Vattenvård 2017/18:MJU12 Kemikaliepolitik § 8 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Skärpt exportkontroll av krigsmateriel betänkande 2017/18:UU9 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) 1 (SD): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande UU9 om skärpt exportkontroll av krigsmateriel. För många länder är krigsmaterielexporten ett utrikespolitiskt verktyg för att kunna vinna fördelar på andra länders bekostnad, inte minst när det gäller världens olika stormakter. Men för del är så inte fallet, utan här vägs alla beslut om krigsmaterielexport mot följderna för andra länder och deras invånare. På så vis har vår exportkontroll av krigsmateriel utvecklats till vad den är , nämligen världens näst strängaste lagstiftning. Endast har en strängare lagstiftning. Det kan vara bra att påminna om detta, herr talman, då det i debatten ibland låter som att vår krigsmaterielexport är helt oreglerad. Ett sådant påstående är alltså milt sagt felaktigt. Regeringen föreslår i sin proposition införandet av ett demokratikriterium. Detta har varit ett återkommande debattämne i dessa sammanhang här i kammaren, och vi har tidigare uttryckt oss försiktigt positivt till att ett sådant införs. Som alltid i utrikespolitik är det viktigt att ha förståelse för det faktum att alla länder inte fungerar precis som . Därför har vi tidigare framfört att ett demokratikriterium inte ska vara vad man kallar absolut utan snarare skapa en mer nyanserad bedömning. Det tycker vi också att propositionen har landat i. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel , svensk försvarsförmåga och vår alliansfrihet har tjänat på att vi har haft en väl fungerande inhemsk försvarsindustri. Tack vare tillgången till en sådan har vi som land kunnat förbli neutrala och oberoende av andra staters vilja att sälja krigsmateriel till oss – något som inte minst var positivt för avspänningen när var som kallast och som även är positivt nu när säkerhetsläget kring har försämrats. För att överleva är dock svensk försvarsindustri helt beroende av sin export. Ett bra exempel på detta är stridsflygplanet 39 . Tack vare försäljningen av Gripen till har och getts möjligheten att fortsätta utveckla flygplanet och bibehålla vår inhemska flygindustri. Om försäljningen inte hade genomförts hade detta troligtvis inte varit möjligt – något som skulle ha lett till mycket negativa konsekvenser för vår flygindustri, det svenska flygvapnets förmåga och våra skattebetalare. Ett villkor som också är helt avgörande för vår export av krigsmateriel är följdleveranserna. Det land som köper ett krigsmaterielsystem av oss måste kunna lita på att de – flera decennier – har möjlighet att köpa ammunition, reservdelar och uppgraderingar av oss. Därför finns det presumtion för följdleveranser, som bara kan brytas av förändrade villkor för de ovillkorliga hindren – internationellt bindande överenskommelser, bindande sanktionsbeslut och folkrättsliga regler om neutrala stater under krig. föreslås en liten glidning i bedömandet som är svår att tolka. Det är dock lätt att konstatera att följdleveranserna inte behöver strängare bedömning. Andra försvarsmakter som köper materiel av oss har samma behov av försörjningstrygghet som vår egen försvarsmakt har. Vill vi sälja materielsystem måste vi i alla normalfall också sälja ammunition för, reservdelar till och uppgraderingar av det vi har exporterat. Att stryka i listan över vad som ska betraktas som följdleveranser kommer att ge svensk industri ett dåligt rykte. Med det följer risken för minskad export och på nedmontering av svensk försvarsindustri, med negativa konsekvenser för som följd. Det vi sverigedemokrater reagerar kanske starkast på i regeringens proposition är det föreslagna nya PGU-kriteriet. Kriteriet föreskriver att ska bedöma vad som är bäst för ett mottagarland. Vi ska ställa oss frågan om ett land verkligen har råd med krigsmateriel eller om det i stället ska inhandla livsmedel, skolböcker eller något annat som anses viktigare. Vi i ska alltså bedöma vad som är bäst för ett enskilt land, vilket kan vara mycket svårt. En fråga man kan ställa sig är vad vårt finska broderfolk skulle ha sagt om de i stället för ammunition endast fått bröd av oss under vinterkriget. Vi anser att det måste vara mottagarlandet som bedömer vad det behöver och vad det har råd med. Om landets regim är aggressiv eller instabil på annat sätt faller man ändå på demokrati- och MR-kriterierna. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Vi avvisar därför helt införandet av ett PGU-kriterium. Ett sådant kriterium gör att svensk exportkontroll blir helt avvikande från de övriga ländernas i sexnationerssamarbetet, och i stället för att göra reglerna mer lika varandra blir det precis tvärtom. Med fyra olika villkorliga hinder i riktlinjerna för exportkontrollen har vi de verktyg vi behöver: MR-kriteriet, demokratikriteriet, konfliktkriteriet och avledningskriteriet. PGU-kriteriet är otydligt och farligt och bör därför inte ingå. Det är fullständigt naivt att tro att exporten i världen upphör om sätter käppar i hjulet för sig självt och slutar exportera. Givetvis är det då någon annan som säljer – någon som inte lever upp till de redan höga krav har. Bättre vore det om arbetade för att andra länder ska komma ifatt och de redan höga krav vi har, i stället för att vi ska fortsätta försvåra för oss själva och göra oss omöjliga att handla av. Vi kan inte sitta och utifrån PGU bedöma om länder bör köpa försvarsmateriel från eller inte. Det är en fråga för det enskilda landet att bedöma sin egen säkerhetspolitiska situation. Vi bedömer alltså att PGU-kriteriet kommer att begränsa svensk krigsmaterielexport på ett oförutsägbart sätt och att våra internationella partner riskerar att bryta kontakterna med . Andra länders krigsmaterielexportproducenter har redan i konkurrenssyfte börjat verka för att tränga ut svenska företag ur viktiga materielsamarbeten. Bara diskussionen om vapenexporten och , som ledde fram till regeringens proposition, har drabbat svensk försvarsindustri negativt. Presumtiva köparländer har uppvisat osäkerhet i huruvida man kan lita på svensk export . Om detta kan försvarsindustrin vittna. Läget är alltså kritiskt. Vi inom politiken borde vara tacksamma för att svensk försvarsindustri finns kvar. Villkoren är redan svåra. Om exporten kraftigt regleras ned återstår för de svenska försvarsföretagen att antingen lämna landet eller, med sitt kapital, lämna branschen. Båda alternativen vore en katastrof för svensk krigsmaterielförsörjning och vår alliansfrihet. Tvingas framöver handla all sin krigsmateriel utomlands kommer det att leda till ökade kostnader, med följden att vi får mindre krigsmateriel för anslaget – något som kommer att påverka vår militära förmåga mycket negativt. Vår försvarsindustri är dessutom väldigt teknikdrivande och satsar mer på forskning än vad och gör tillsammans. Det är också något som skulle försvinna om försvarsföretagen tvingades flytta utomlands eller lägga ned sin verksamhet. Man ska även komma ihåg alla de arbetstillfällen i landet som försvarsindustrin skapar både direkt och indirekt. Ytterligare ett skäl att skydda vår försvarsindustri är att tillgången till egen avancerad teknologi öppnar den utländska marknaden för . Endast de som har egen avancerad teknologi kan förhandla till sig den modernaste försvarsmaterielen från andra länder. Med anledning av detta yrkar vi avslag på propositionen och bifall till reservation 1. 2 (V): Den svenska vapenexporten har länge utgjort exempel på dubbelmoral. som regeringen talar om vikten av demokrati, fred och kvinnors rättigheter beväpnar krigförande diktaturer som systematiskt kränker mänskliga rättigheter. Det blev tydligt såväl under den arabiska våren som , när sex av tio länder som deltar i den Saudiledda koalitionens brutala krigföring i har köpt svenska vapen. I länder som , och är vårt land för många nära sammankopplat med korruptionskantade vapenaffärer. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Att sålde vapen till krigförande diktaturer under den arabiska våren väckte ilska och upprördhet och ledde till att beslutade att regeringen skulle återkomma med en ny lagstiftning som skärper kontrollen av vapenexport till diktaturer. Det tog regeringen ett drygt år att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över krigsmaterielexporten. lämnade kommittén sitt slutbetänkande. Drygt lade regeringen fram en proposition, som i stora drag följer de förslag som presenterat. Det nya regelverket föreslås träda i kraft , efter att lämnat sitt tillkännagivande. Det har minst sagt varit upprörande att se hur regeringen på drygt har kunnat genomföra lagändringar som kraftigt begränsar möjligheten för människor att i söka skydd undan krig och förtryck som man behövt närmare på sig för att lämna förslag om att begränsa försäljningen av de vapen som skapar detta förtryck och tvingar folk på flykt. har exporterat krigsmateriel till icke-demokratier för . Ansvaret för detta vilar på både den nuvarande och den förra regeringen. var drivande bakom beslutet att skärpa regelverket för vapenexporten, och vi välkomnar att ett förslag nu läggs fram. Det innebär vissa positiva förändringar när det gäller att tydliggöra regeringens ansvar för krigsmaterielexporten. Det innebär också en begränsning av definitionen av följdleveranser samt viss ökad insyn i exporten. Men när det gäller huvudfrågan menar vi att förslaget är otillräckligt och förmodligen kommer att göra mycket liten skillnad. I vår motion till regeringens proposition har vi lämnat flera förslag på hur regelverket kan ändras i en mer restriktiv riktning men även angående öppenheten och transparensen samt angående importen av krigsmateriel. Vi i vill stoppa exporten av krigsmateriel till diktaturer och människorättskränkare. Vi har därför lagt fram ett förslag med denna innebörd för att ge möjlighet att leva upp till det beslut som den tog . Jag vill härmed yrka bifall till reservation 2. I propositionen som läggs fram står att den demokratiska statusen ska vara ett centralt villkor för att avgöra huruvida den aktuella staten är lämplig eller inte att sälja vapen till och att grava brister i den demokratiska statusen ska utgöra hinder för export. Detta låter ju bra, men det ska fortfarande göras en helhetsbedömning. Vi har alltför sett hur vapenindustrins intressen gått före eventuella demokratiska brister. Därför vill se ett verkligt stopp för vapenexporten till diktaturer. Det är därför vi anser att demokratikriteriet ska utformas som ett krav. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Även när det gäller respekten för mänskliga rättigheter i mottagarländerna är skrivningarna för svaga. ISP – den myndighet som bedömer om vapenexport ska beviljas – säger själv att förslaget inte innebär någon skärpning av nuvarande regelverk, som tillåter vapenexport till flera grova människorättskränkare. Regeringen lyfter ofta fram att den är den första i världen med att bedriva en feministisk utrikespolitik. Vi i har berömt regeringens ansträngningar för att stärka kvinnors rättigheter i världen. I den svenska politiken för export av krigsmateriel saknas dock det feministiska perspektivet – så även i regeringens nya förslag. I uppräkningen av vad som enligt praxis ska uppfattas som allvarliga brott nämns av någon underlig anledning inte brott mot kvinnors rättigheter. slutbetänkande lyfter fram den legitimerande effekt som export av krigsmateriel har och varför detta borde spela roll vid beslut om export till diktaturer eller människorättskränkare. Skrivningar om krigsmaterielexportens legitimerande effekt finns i propositionen genom hänvisning till KEX arbete men inte som en del av regeringens egen bedömning. Vi i menar att sådana skrivningar behövs och skulle utgöra en viktig vägledning vid beslut om tillstånd. Enligt det nuvarande regelverket är det relativt lätt att få tillstånd för export av krigsmateriel vid följdleveranser. Att regelverket för följdleveranser har varit tillåtande kan vi se i exemplet . Trots att inga nya affärer med har beviljats på grund av den allvarliga situationen i landet ser vi hur svensk export av krigsmateriel fortsätter i form av följdleveranser även . Definitionen av följdleveranser kommer att snävas in genom propositionen, vilket är ett välkommet steg. Vi vill dock se att all export prövas enligt regelverket och omfattas av kriteriet om mänskliga rättigheter och demokrati. Regeringens förslag innebär viss ökad öppenhet och transparens. Bland annat ska utöver ordinarie ledamöter i även suppleanter utses för att möjliggöra diskussioner om de sekretessbelagda ärendena mellan partikamrater. Dessutom ska regeringens redovisning till utvecklas, och regeringen ska lämna redogörelser avseende exportkontrollfrågor till . välkomnar dessa förändringar men anser att ytterligare förslag för att öka öppenheten och transparensen behövs, till exempel när det gäller vem som utser representanter till EKR och att deras ställningstaganden offentliggörs förutom när detta uppenbart strider mot sekretessen. har exporterat vapen till , , , , , , , , och . Samtliga dessa stater klassas som diktaturer eller som stater med stora demokratiska brister, enligt . Så brukar dessa listor se ut år , och så kan det fortsätta att se ut med de lagändringar som regeringen nu föreslår. För att kunna avgöra om avsikten bakom förslaget – och direktiven till – har uppfyllts bör förändringarna i regelverket utvärderas , så att vi tydligt kan se om de har inneburit den skärpta exportkontroll av krigsmateriel som avsetts. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning samt fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. För att ska kunna göra detta med trovärdighet måste vi sluta att beväpna diktaturer. innebar en historisk möjlighet att göra upp med dubbelmoralen i den svenska vapenexporten. Att regeringen, Liberalerna och inte tog den möjligheten och inte klarar av att leva upp till sina kongressbeslut om att stoppa vapenexporten till diktaturer är minst sagt beklämmande. , när fattade beslut om att regelverket skulle skärpas, skrev ledande representanter för Socialdemokraterna, tillsammans på att de åtog sig att verka för ett regelverk som i praktiken inte ska tillåta export av krigsmateriel till diktaturer. Det är nu tydligt att är ensamma om att stå kvar vid den ståndpunkten. En bred majoritet av det svenska folket vill se ett förbud mot vapenexport till diktaturer. Det finns fortfarande en chans att tillsammans med oss, här i , ändra regelverket och säkerställa att slutar att exportera vapen till förtryckarregimer. 3 (SD) replik: När jag lyssnade till anförande fick jag intrycket att hon och gärna skulle vilja ta död på svensk försvarsindustri helt och hållet. Det är nämligen detta som skulle bli konsekvensen om man skulle upphöra med export av försvarsmateriel. Det vore intressant att höra vad tror att man i ett globalt perspektiv kommer att uppnå om man tar död på den svenska försvarsindustrin. Tror hon att vapenexporten i världen kommer att upphöra? Vi ska tänka på att redan har den näst strängaste exportlagstiftningen i världen, efter . Vore det inte bättre att försöka få andra länder att leva upp till samma höga krav som vi har än att eventuellt ta död på den svenska försvarsindustrin? 4 (V) replik: Tack, , för frågan! Den visar tydligt den stora skiljelinjen mellan oss. Du ser inga problem med att vi exporterar vapen till länder med demokratiska brister eller till och med till diktaturer. Detta gäller heller inte bara vapen utan även följdleveranser, om landet i fråga därefter skulle visa sig bli en diktatur eller ett land med demokratiska brister. Den stora skillnaden visar sig ju också i frågan om vårt försvar ska få tillgång till billiga vapen genom att vi säljer vapen till länder såsom , och . 5 (SD) replik: Jag tog upp det även i mitt anförande: I debatten kan man ibland nästan få intrycket att vi inte har någon lagstiftning över huvud taget på det här området. Men vi har alltså världens näst strängaste lagstiftning. Jag håller med om att vi inte ska sälja vapen till rena diktaturer, till stater som bryter mot mänskliga rättigheter, som använder vapen mot sin egen befolkning eller som bedriver aggressionskrig mot grannländer – absolut inte. Men vi har redan en lagstiftning, och följer man de regler vi har där så lever det väl upp till en begränsning av sådana möjligheter. I annat fall beror det på brister när det gäller att leva upp till de höga kraven. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Den svenska försvarsindustrin, herr talman, ger direkt ungefär 30 000 arbetstillfällen och indirekt 100 000 arbetstillfällen. Det skulle vara intressant att lyssna till vad , som ju företräder ett arbetarparti som värnar om arbetstillfällena, säger till de här 130 000 personerna när hon tar död på den svenska försvarsindustrin. Det är nämligen det som kommer att bli resultatet av att man skärper detta ytterligare och sätter käppar i hjulet för vårt eget lands försvarsindustri. Försvarsindustrin kommer att få välja mellan att flytta den industri man har med teknikutveckling och allting till utlandet och att byta bransch. Vad säger man till alla dem som försvarsindustrin sysselsätter? Det skulle vara intressant att höra, speciellt nu när det är valår och man kommer att gå ut på gator och torg och säga att man företräder svenska arbetare. 6 (V) replik: Ja, , vi har en sträng lagstiftning, men vi följer den inte. De vinster som görs görs ju på vapen och annan krigsmateriel som säljs till diktaturer och andra stater med väldigt tveksam demokratisk status. Vi kan inte tillåta att vi har en industri som lever på att göra vinster på andra människors död. Det kan inte vara de villkor som våra arbetare i vårt land, i , vill jobba under. Jag tror snarare att de hellre skulle arbeta med annan typ av industri. 7 (S): Dagens debatt om skärpt exportkontroll av krigsmateriel är och har varit efterlängtad av många, och det finns vitt skilda skäl till det. , då beslutade att tillkännage till regeringen att den skulle återkomma med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater, har aktiviteten varit stor både i och utanför . Det har gjort att vi har och har haft en mycket levande debatt, vilket vi socialdemokrater tycker är bra. Vi anser att den proposition som utrikesutskottet behandlat och det betänkande som nu behandlar har vunnit mycket på denna debatt när vi nu redovisar och debatterar resultatet. I utrikesutskottets betänkande behandlas flera områden, till exempel den mottagande statens demokratiska status, skärpt kriterium om mänskliga rättigheter, beaktandet av en rättvis och hållbar utveckling, följdleveranser, internationell samverkan på försvarsområdet, ökad öppenhet och transparens, sanktioner, ikraftträdande med mera. I utskottsarbetet har vi tillsammans lyckats uppnå en bred politisk majoritet, vilket vi socialdemokrater tycker är mycket bra och som för fortsatt bred samsyn när framtida regeringar ska hantera dessa frågor. Jag nämnde inledningsvis att skälen var och är vitt skilda. Det gör jag utifrån de möten som jag själv deltagit i. Utgångspunkterna i dessa möten har varit alltifrån att inga ytterligare inskränkningar i möjligheten att sälja krigsmateriel skulle göras till att inskränkningarna skulle vara så stora att inte skulle kunna ha någon export alls av det som kan benämnas krigsmateriel. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel I den proposition som en stor majoritet i utrikesutskottet bestämt sig för att ställa sig bakom har regeringen levererat det givit den i uppdrag att göra. I stycket som handlar om utgångspunkter för prövning för försäljning av krigsmateriel står det följande i 4 §: ”All tillverkning, tillhandahållande, utförsel, utbildning och annan verksamhet rörande krigsmateriel samt lämnande av tekniskt bistånd därtill är otillåten om inte tillstånd beviljas enligt denna lag eller annat föreskrivs i lagen. Tillstånd får lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt.” I 5 § står det: ”Tillståndsprövningen ska, förutom när de internationella förpliktelserna medför att tillstånd inte får lämnas, baseras på en samlad bedömning av de säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska skäl som talar för respektive talar emot att tillstånd beviljas. Vid tillståndsprövningen avseende utförsel och annan utlandssamverkan ska särskilt avseende fästas vid den mottagande statens demokratiska status, statens respekt för mänskliga fri- och rättigheter, om staten befinner sig i väpnad konflikt eller om staten riskerar att hamna i en väpnad konflikt.” Denna skrivning kommer inte att innebära ett stopp för vår krigsmaterielexport, som några befarar. Men den kommer att göra stor skillnad när vi nu tar in fler grunder i prövningen, vilket jag redovisat. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 8 (V) replik: sa att det inte ska vara okej att exportera vapen till länder som uppenbart är diktaturer. Men som gått sedan beslutade att regeringen skulle återkomma med en ny lagstiftning som skärper kontrollen av vapenexport till diktaturer har sålt krigsmateriel för närmare 20 miljarder till tveksamma länder och uppenbara diktaturer. Jämfört med tidsperioden innan är det en ökning med . Med tanke på det borde det inte vara så svårt att skriva in ett absolut villkor om att inte sälja vapen till icke-demokratier eller diktaturer. Redan i den nuvarande lagen finns det ju skrivningar om att sådan export inte borde ske men med tillägget att en helhetsbedömning ska göras.