prot · H50989 · 2018-03-22 00:00:00 — Notera också att om du lämna in det till den spanska skattemyndigheten ska det vara på spanska och inbegripa ett antal olika advokaters, myndigheters och bankers inblandning för att få fram allting. Hårdrar jag inte det nu? Det finns givetvis en easy track för att få hjälp med detta. Det var den jag redovisade. Ska du göra allt själv och inte ta hjälp av någon är det betydligt svårare. Som ni förstår är jag ute efter att visa att det här är ett oerhört administrativt arbete för en liten företagare. Det är inte rimligt att man som enskild småföretagare ska ta reda på allt och lösa alla dessa dokument för att få göra rätt. Därför är jag väldigt glad att MOSS-systemet finns. Det bör utvidgas så att det gäller alla företagare i vilken bransch som helst så att man kan redovisa momsen på ett och samma ställe, i stället för att göra det på det här sättet. Med mitt lilla exempel ville jag visa att vi är långt ifrån att underlätta för företagen när det gäller inlämning av uppgifter och liknande. Vi tycker att vår skattemyndighet är svår att ha att göra med – men fråga den företagare som arbetar över hela om vilken skattemyndighet som är enklast! Jag tror ändå att de tycker att den svenska skattemyndigheten är enklare att arbeta med. Vi måste göra en resa här och hjälpa företagen att kunna vara internationella på ett enkelt och tydligt sätt. Jag tror att vi alla vill snabba på den resan, och jag tror att alla partier kan hjälpas åt i det. Att vara företagare måste innebära att man får göra det man är bäst på och inte lägga tid, kraft och engagemang på administration, som inte ger intäkter till företaget. Jag ställer mig bakom Alliansens reservation 5 när det gäller biomomsen, och jag tycker att mina allianskolleger på ett föredömligt sätt har redovisat Alliansens ståndpunkt i detta. Jag ämnar inte säga mer om det. 150 (S): För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt, moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats om i EU. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger. Nya regler har tillkommit, och det har naturligtvis ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svårare att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen, och de bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Redan i budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen borde ses över för att göra lagen mer överskådlig och anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Därför tillsatte regeringen en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. Det arbetet ska avslutas , om allt går som det ska. Till det arbetar även Europeiska kommissionen med att utveckla de gemensamma reglerna för moms inom EU, bland annat med målet att skapa ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU. Det ska syfta till att bekämpa bedrägerier, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet. Det handlar om gränsöverskridande handel mellan företag. Den övergripande principen med det nya systemet är att gränsöverskridande handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som inhemsk handel mellan företag. Det innebär bland annat att behovet av harmoniserade skattesatser inom EU minskar eftersom det är landet där varan säljs som avgör nivån på momsen. Företag gynnas alltså inte längre av att etableras i länder med låg moms på samma sätt som under dagens system. Däremot kan naturligtvis andra problem förekomma, bland annat en krångligare tillvaro för företag som säljer varor i många länder med olika skattesatser. De måste naturligtvis vägas mot varandra. Som huvudregel anser vi socialdemokrater att momsen bör vara av enhetlig karaktär med så få undantag som möjligt. Till det finns många anledningar, kanske framför allt en snedvridning av konkurrensen som skapas av skilda skattesatser, till exempel de gränsdragningsproblem som uppstår av att ha olika varukategorier med olika moms – det kan vara till exempel kultursektorn eller simundervisning, och kultursektorn har vi hört mycket om – trots att det inom en sektor kan vara likartade verksamheter. Det har också uppmärksammats i flera av de motioner vi behandlar . En utredning om just enhetlig moms tillsattes efter ett tillkännagivande från . Utredningen lämnade ett delbetänkande med förslag på enhetlig moms och ett slutbetänkande med förslag på förändringar inom nuvarande system med tre momssatser. Utredningen har dock aldrig remissbehandlats, och den skickades i stället i papperskorgen av den förra regeringen. Men den finns att läsa för dem som motionerat om enhetlig moms. Vad gäller e-böcker, nättidningar och deras tryckta motsvarigheter pågår ett arbete i EU som utskottet och regeringen gett sitt stöd för. I de behandlade motionerna föreslås oftare sänkt eller slopad mervärdesskatt för flera nya kategorier varor och tjänster än vad det pratas om enhetlig moms. Diskussionen om detta är inte alls ny, utan vi känner igen den från otaliga debatter. Men vår ståndpunkt förblir att sådana förändringar måste genomföras nogsamt och eftertänksamt, och vi vill inte föregå det mer övergripande arbete som pågår i och i . Därför yrkar jag avslag på samtliga motioner. 151 (M) replik: Jag skulle vilja ställa någon fråga om biomomsen. Jag tog upp i mitt anförande att , vd på , uttalade sig i en artikel i . Hon varnade för att varannan svensk biograf kan komma att läggas ned – detta mot bakgrund av att regeringen har höjt momsen från . Hon poängterade att hela filmbranschen i princip är ense om att momshöjningen är fel. Vi moderater anser att det vore bra att utvärdera frågan . Det har gått , och det är rimligt . Men om vi får så många allvarsamma reaktioner via medierna känns det viktigt att reagera och fundera. kan vi inte styras av enbart medieuppgifter. Därför tycker vi att det vore bra att ha en ordentlig utredning . Varför kan inte , kulturministern och hela regeringen ställa sig bakom en sådan utvärdering, så att vi åtminstone hanterar frågan vidare? Det är många biografägare som är oroliga. 152 (S) replik: Momshöjningen på biografer ingick i ett helt paket som syftade till att få en omställning i filmbranschen i . avskaffades, och biografavgiften på slopades . Det är inte bara negativa delar, och det är inte fråga om en enskild momshöjning. Regeringen har som uppgift att utvärdera och se över alla dessa ansvarsområden, så också det här. Jag är övertygad att man kommer att göra det om man finner att det blir nödvändigt. Men vi kan också säga att besökssiffrorna på biografer inte korrelerar så säkert med priserna som det låter på . ökade biopriserna , i jämförelse med konsumentprisindex som ökade . Man kunde inte se några sådana dippar i besök på grund av den ökningen. Besöksantalen gick upp och ned och fluktuerade ganska kraftigt. Med den bakgrunden kan jag inte se att en prishöjning på 5–per biljett kan utvärderas och få de resultat som är ute efter. Jag är övertygad om att om det går att få ett sådant underlag kommer regeringen att ta tag i frågan. 153 (M) replik: Det är alldeles riktigt som säger, nämligen att det var ett helhetstag runt filmpolitiken. Problemet är kanske att staten skulle ta ett större ansvar för filmpolitiken i stället för att låta branschen ha det ansvaret. Det var i grund och botten en felaktig väg att gå. Branschen är kritisk just . När uttalar sig som hon gör – hon är alltså vd för – borde regeringspartierna bli lite nervösa. Det är inte säkert att biljettpriserna korrelerar. Det är möjligt att de inte gör det. Å ena sidan finns en mängd biografägare som säger saker. Vi har sett nedläggningar. Å andra sidan finns uppgift om korrelerade biljettpriser. Jag menar att det vore bra, eftersom det finns lite dubbla uppgifter, att det finns en utredning som tar reda på hur det verkligen är, så att vi inte enbart går på känsla eller medieuppgifter. Här tycker jag att regeringspartierna är tondöva. När vi ser att biografägare klappar igen verksamheter – och det tror jag ingen av oss i grund och botten vill – är det nu dags att reagera och agera. En sådan utredning tar innan det finns ett bra beslutsunderlag. Jag förstår att regeringspartierna har målat in sig i ett hörn och vill försvara sig till punkt och pricka på olika sätt, men det allvarsamma är om det går ut över kulturen i framför allt landsbygden. 154 (S) replik: Måla in sig i ett hörn – så kan man väl alltid säga. Jag konstaterar att det dras långtgående slutsatser om effekterna av det som har gjorts. Jag välkomnar naturligtvis att man tittar på dessa frågor, men jag tror absolut inte att så små förändringar som det faktiskt handlar om, några kronor per biobesök, 5–, snittet är 1,7 biobesök , är så mycket pengar i den personliga budgeten. Jag tror inte att detta minskar antalet besök i någon större utsträckning, så det är nog förhastat att dra den slutsatsen. Men givetvis vill vi i regeringspartierna att hela ska leva, och i det är biograferna en del. Därför finns det all anledning att se över biografdöden och hur man hanterar den. Men jag tror inte att momssatsen på biobesök är förklaringen till biografdöden, och jag tror inte heller att momssatsen kommer att vara lösningen som räddar biograferna. 155 (MP): Vi diskuterar alltså betänkande SkU11 om moms – konsumtionsskatten som har sina förtjänster men också leder till en del huvudbry för företag och andra eftersom det kan vara krångligt. Låt mig börja med att säga något som föll bort i det föregående ärendet. Flera talade då om solelsskatten som om den finns, men den avskaffades faktiskt . Att tala om den som om den skulle finnas är därför inte rättvisande. Jag ville ha detta sagt så att det blir korrekt och så att alla vet det. Åter till momsen. har ett ganska litet skattefel när det gäller momsinbetalningar jämfört med de allra flesta EU-länder, vilket är bra. I EU var momsgapet totalt 2013, vilket är en astronomisk summa. Det är därför inte konstigt att man jobbar aktivt i EU med att förändra detta och komma åt bedrägerier och felaktigheter när det gäller moms. Det kan finnas ett värde i att ha enhetlig moms. Det är enkelt och förutsägbart, och man slipper oklarheter. Ett exempel som ofta tas upp är musik med dans och utan dans. finns det ett värde i att ha differentierade momssatser för att kunna stödja vissa verksamheter som vi vill gynna och ha mer av. gjorde en förändring som innebar att secondhandbutiker momsbelades. Vi var många som var emot det, och vi lyckades stoppa det. har vi också fått till sänkt moms på enklare reparationstjänster på kläder, skor, cyklar och liknande. Det är bra, och det är också något som har uppmärksammats i flera länder. Bara var jag i och pratade om de svenska erfarenheterna kring detta på konferensen til fremtiden. Om EU fortsätter att gå i riktningen att man ska kunna använda momsen mer flexibelt än kan det vara ett sätt att styra mer mot ökad återvinning och bättre resursutnyttjande. Två av oppositionspartierna har i sina budgetalternativ förslag om att höja momsen. föreslår en höjning med hela 18 miljarder genom att varje steg höjs . förespråkar en momshöjning av mellansteget från , vilket motsvarar . I sin skrivelse om skatteutgifter skrev om fördelningspolitiska effekter av höjd moms på livsmedel, alltså på mellansteget. Det visar sig att låginkomsttagare lägger en större andel av sin inkomst på mat, men höginkomsttagare lägger mer nominellt. När det gäller den höjda biografmomsen har jag all respekt för att det är tråkigt om biografer läggs ned. Men jämför vi dessa med 18 miljarder är det senare 90 gånger så mycket. förslag på 3 miljarder motsvarar 15 gånger mer. Jag adresserar detta för att vi ska se proportionerna. Inget av dessa partier har självt velat redogöra för de skattehöjningar som de har föreslagit i sina budgetar, utan de har i stället velat peka på det regeringen gör och de skatter de har velat sänka. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 156 (M) replik: nämnde matmomsen, och det är riktigt att det finns ett sådant förslag. Låt mig påpeka att när skatteutskottet arrangerade ett seminarium om en framtida eventuell skattereform var det den socialdemokratiske statssekreteraren som lyfte fram den nedsatta livsmedelsmomsen som ett område där politikerna borde fundera. Han visade en Powerpoint, och där stod det: Dags att ompröva vissa skatter och skatteutgifter, exempelvis livsmedelsmomsen? Precis som du gjorde, , hänvisade han till den skrivelse som regeringen gjorde om skatteutgifterna . Där analyserade man också fördelningseffekterna av ett sådant förslag. I denna skrivelse hänvisar regeringen i sin tur till , som 2014 gjorde en studie i 15 medlemsländer. De menar om reducerad matmoms, som vi har , att åtgärden är ett påtagligt icke träffsäkert sätt att stödja fattigare hushåll och att rikare hushåll beloppsmässigt får minst lika mycket av stödet, om inte avsevärt mer. Jag tror att ska ta upp matmomsen med sin egen regeringspartner statssekreterare snarare än med mig och . Det verkar ju mer vara ni som inte är överens än vi. I och med att vi också sänker inkomstskatten blir effekten av vårt matmomsförslag inte lika stor för väljarna. 157 (MP) replik: Det finns inte någon som helst splittring mellan regeringspartierna i denna fråga. Jag har inte på något sätt uteslutit att det skulle kunna göras förändringar marginellt i detta, men det beror på hur helheten ser ut. Med den kombination av åtgärder som har i sin budget kommer de människor som har lägst inkomster, till exempel de som står utanför arbetsmarknaden och sjuka, att få såväl högre matpriser – alla måste ju äta – som mindre pengar. Skulle man däremot kombinera det med åtgärder som förbättrar för låginkomsttagare skulle varken jag eller någon annan utesluta att det görs marginella förändringar. Det jag ville poängtera var att alltid undviker att tala om de skattehöjningar som de faktiskt föreslår, och här handlar det om 15 gånger mer än den biomoms som ägnade en stor del av sitt anförande i talarstolen åt. Därför var det bra att han kom ned på banan för att berätta att detta är ett förslag som vill gå till val på. 158 (M) replik: Detta är ett motionsbetänkande, och förslaget om momshöjningen är inte med i detta betänkande. Detta handlar om motioner. Förslaget om momshöjning finns med i den vanliga budgetberedningen. Jag valde att fokusera på det som står i betänkandet. Jag har ytterligare en fråga, och den gäller avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Det är en fråga som har aktualiserats i samband med det stora flyktingmottagandet. Det går ut på att privata företag kan omvandla lokaler till bostäder. Gör man det kan man som företagare och fastighetsägare drabbas av en ganska omodern lagstiftning som leder till högre hyror och stor osäkerhet. Man kan som fastighetsägare bli återbetalningsskyldig för moms genom att göra en sådan omvandling. vill se över denna lagstiftning och eventuellt modernisera den. vill inte göra denna översyn, utan man skriver i betänkandet att man utgår från att regeringen från sitt håll ser över möjligheterna att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler som flyktingbostäder. Jag vill fråga : När tror han att regeringen ska göra denna översyn? Kommer det att ske den närmaste månaden? Kommer det att ske innan mandatperioden är slut? Eller kommer det att ta ? Det är en ganska relevant fråga med anledning av att just denna skrivning är exakt densamma som och regeringspartierna hade för exakt . har en reservation på detta område och driver på i denna, men ni är mycket passiva. Vi tar fortfarande emot många flyktingar. Detta är därför en mycket aktuell fråga. 159 (MP) replik: Det är mycket glädjande att nu höra ett moderat engagemang för att ska ta emot flyktingar och för att man ska kunna få fram bostäder till flyktingar som kommer. Tyvärr ser vi bland moderater runt om i landet att de med alla till buds stående medel gör allt för att hindra att människor kommer till moderatstyrda kommuner. Och de vill att de flyktingar som har fått en bostad ska flytta till andra städer när etableringstiden har gått ut. Vi har sett det runt om i landet. Regeringen har varit aktiv för att de ska kunna bo kvar och vidtar nu åtgärder för att det ska bli så. En anledning till att man inte har gjort något när det gäller denna fråga kan vara att vi har haft en pågående situation med moderatkommuner runt om i landet som inte har tagit ansvar för situationen och som inte har velat ta det rättmätiga ansvar som vi måste ta för att klara denna situation nu och för att vi också ska kunna klara den framöver. Detta är en fråga som jag också är beredd att se över. Jag tror att vi måste vända på väldigt många stenar i fråga om detta för att kunna klara det. Det är bra att är engagerad. Jag hoppas att du kan tala med flera av dina partikollegor, eftersom alla i ditt parti inte är med på banan i denna fråga. 160 MOMODOU JALLOW (V): höll sin partikongress. Då röstade vi för en valplattform. I denna valplattform försökte vi verkligen formulera just en vision av det som vi vill ha. Det är ett som är jämlikt. Vi har sett hur ojämlikheten har ökat i . Därför är det viktigt att veta att om man lägger sin röst på röstar man för ett jämlikare . är ett land där vi har möjligheter att skapa ett gott liv för alla oss som lever här. Mitt inlägg här bygger mycket på det som står i vår valplattform som jag talade om, Det har mycket att göra med just omfördelningspolitik. Vi kan inte skapa ett jämlikt om vi inte har en jämlik omfördelningspolitik som bygger just på skattepolitiken. Det är det som vi diskuterar här . Vi har möjligheter att skapa ett gott liv för alla oss som lever i detta land. Den samlade rikedomen är större . Trots detta är det många som inte får del av framgången. Vi ser hur de ekonomiska klyftorna ökar, och en liten ekonomisk elit drar ifrån oss andra. Vi ser hur de rikaste blir rikare medan fattigdomen ökar. Vilka möjligheter man har i livet bestäms av plånbokens storlek och av vilket kön och vilken hudfärg man råkar ha. Det är det som avgör. Vi ser hur välfärden nedmonteras och hur de mest utsatta angrips. Det är pensionärer som inte får pensionen att räcka till, trots att de har jobbat hela livet och bidragit till samhällsbyggandet. Det är den stora majoriteten kvinnor som ofta får lägre inkomster och sämre arbetsvillkor än män. Det är alla de som inte kan få ett fast och tryggt arbete utan får nöja sig med tillfälliga, otrygga jobb och arbetsvillkor som ständigt försämras och undermineras. Det är hundratusentals som har svårt att hitta ett boende som passar deras liv och deras ekonomi. Det är de som lånar mer än de har råd med för att de ska ha någonstans att bo. Det är alla de vars vardag inte skulle fungera utan LSS-insatser som personlig assistans och som förlorar sin assistans, eller som riskerar att göra det. Hur är detta möjligt när vi är rikare än någonsin i ? Det enkla svaret, vilket är ganska komplicerat, är att vi inte har en jämlik omfördelningspolitik. strävar efter och jobbar för att skapa just detta. Vi ser hur konsumtionen bland de rikaste når nya höjder. Det är av befolkningen som är mycket rik och som blir rikare. Med denna rikedom kommer den ökade konsumtionen. Många politiker talar mycket om jämlikhet, också här i kammaren. Men det hjälper inte att tala om den , utan man måste ha förslag som faktiskt förändrar och som skapar jämlikhet. Därför måste vi utforma vår skattepolitik för att utjämna klyftorna. Vi ska utforma den som ett styrmedel för att skapa ett socioekonomiskt, kulturellt och miljömässigt hållbart samhälle. Skattepolitiken har alltså en fördelningspolitisk effekt. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller en tjänst är normalt skyldig att betala skatt. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten. Det är alltså konsumenten som i slutändan betalar den. It makes sense. Om konsumenten ofta är den som faktiskt har samlat på sig rikedomar, då är det viktigt att det är konsumenten som bidrar mer. Det är det som politik bygger på, alltså att man bidrar efter förmåga. De människor som är rikast och som konsumerar mest får bidra efter sin förmåga. Ofta brukar man höra i denna debatt, framför allt från den borgerliga sidan, att välstånd skapas av företag. Företagande är otroligt viktigt för ekonomin. Men det är människor som arbetar som skapar välstånd i ett land. Det måste vi vara mycket tydliga med. Därför är det viktigt för oss att förstå att det är arbetare som är förutsättningen för att företagandet ska fungera. Det är de som arbetar som ser till att företagandet skapar just det välstånd som vi är ute efter. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla – den beräknas ha svarat för av statens skatteintäkter . Den är oerhört viktig för att finansiera välfärden, som den hjälper till att skapa en jämlik omfördelningspolitik. anser däremot att det är synd att EU blandar sig i och ständigt försöker påverka utformningen av mervärdesskatten i . Det är ingen överraskning att är emot förflyttningen av svenska folkets makt, och i synnerhet den ekonomiska makten, till EU. Det är vi emot; det är ingen överraskning. Den svenska ekonomin och skattepolitiken ska utformas av de förtroendevalda, folkvalda politikerna i denna kammare i riksdag, ingen annan. Det är vi väldigt tydliga med. delar självklart regeringens ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Det är viktigt att arbeta för att regelverken så långt som möjligt ska vara lätta att förstå, för att vi ska undvika onödiga stora administrativa kostnader. Därför tycker vi att det är bra att regeringen har tillsatt en utredning för att göra en översyn av mervärdesskattelagstiftningen i syfte att förbättra den med en tydligare struktur, överskådlighet samt språklig modernisering. stöder betänkandet och utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur Förändrad trängsel-skatt i för förbättrad tillgäng-lighet och transport-infrastruktur betänkande 2017/18:SkU13 Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur (prop. 2017/18:74) 161 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 1. I samband med de allmänna valen hölls en folkomröstning i om införande av trängselskatt. , som då var ett så pass litet parti att många kanske inte brydde sig inte om vad vi tyckte, tog ställning emot detta. Vår huvudsakliga motivering var att det vi röstade om förmodligen inte var det vi skulle få på . Vi insåg att skatten skulle utökas och höjas. Det har hänt förr – vi har stått här tidigare och debatterat just detta – och ska det ske igen. Det vi debatterar är alltså en proposition om att höja skatten. Regeringen föreslår bland annat att det ska införas ytterligare en skattebelagd tidsperiod , –06.29, och att skattebeloppen för vissa tidsperioder ska höjas. Regeringen föreslår också att trängselskatten ska differentieras under hög- och lågsäsong och att det ska införas höjda skattebelopp under högsäsong.