prot · H60931 · 2018-12-17 00:00:00 — som människor, bland andra skolelever, strejkar för klimatet här utanför och försöker få politiker att prioritera vår tids största ödesfråga svarar och genom att vilja göra bensin och diesel ännu billigare. De ökar alltså aktivt de fossila subventionerna genom att frysa den så kallade indexeringen, en årlig uppräkning av bensinskatten. Detta gör utsläppen från bilar ännu billigare. Det här händer alltså mitt under en pågående klimatkris, där vi måste satsa all vår politiska kraft och viljestyrka på att ställa om samhället, bort från business as usual. Att våga påstå att detta görs för att gynna landsbygden är ett hån mot alla markägare som enligt och budget inte kommer att få ersättning för sin värdefulla mark. tas stödet för att kunna sätta upp rovdjursstängsel bort. och gör det dyrare med naturguidning på landsbygden genom att höja momsen från dagens till . Detta kommer att innebära försämrade förutsättningar för en grön bransch som bidrar med kunskap och upplevelser. Med en ökad urbanisering saknar nu många kontakten med naturen, och det är precis denna typ av branscher som behöver stärkas, inte försvagas. och gör detta främst för att gynna dem som redan är rikast i . Deras skattesänkningar ger 23,5 gånger mer till den rikaste tiondelen jämfört med den fattigaste tiondelen. De som tjänar mer än ska nu betala mindre i skatt. Den högerkonservativa budgeten skär från den gröna omställningen. Den skär från de mest utsatta, och den skär i hjärtat på alla som jobbar för en grön och rättvis värld. Som övergångsregering har Socialdemokraterna och tillsammans med valt att följa praxis och lagt fram en övergångsbudget. Men den nya praxisen i det här huset verkar vara att följa praxis när det bäst gynnar ens egna intressen. Därför har och med stöd av valt att släppa kravet på en god beredning av de ärenden som ska fatta beslut om. Övergångsbudgeten ryms inte inom de ekonomiska ramar som redan har beslutats. Jag väljer att inte delta i beslutet om vårt utskotts utgiftsområde, och ett mer utförligt resonemang om detta finns i det gemensamma särskilda yttrandet i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 5 Internationellt bistånd Skatt, tull och exekution betänkande 2018/19:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2018/19:1 delvis) 80 (S): Till att börja med vill jag peka på det som jag tycker är ett dubbelt förhållningssätt från de fyra borgerliga partierna. Å ena sidan berömmer de den expeditionsregering som har lagt fram förslaget till budget . De berömmer den för att ha agerat ansvarsfullt och skapat en praxis för hur en budget kan arbetas fram i det ovanliga läge som just nu befinner sig i. Den metod som regeringen har använt och den praxis som expeditionsregeringen har skapat är att räkna upp budgeten med pris- och löneökningar, redan beslutade lagändringar, åtaganden här i och åtaganden som följer av EU-beslut. Den skattesänkning som föreslås för pensionärer är förankrad hos partier. Expeditionsbudgeten skapar ett gott utgångsläge för en nytillträdd regering att lägga fram en ändringsbudget som ger den politiska riktning som den regeringen vill föra vårt land i. Detta berömmer alltså de fyra borgerliga partierna å ena sidan. Å andra sidan lägger vart och ett av de borgerliga partierna fram budgetmotioner i ett läge där vi borde samla all kraft för att ge en ny regering. Jag och alla socialdemokrater är naturligtvis ivriga att börja driva vår politik, och så är det naturligtvis även bland de borgerliga partierna. Det är inget konstigt med det. Men i det här läget borde de borgerliga partierna ha lagt band på sig och sin politiska iver och ställt upp på expeditionsregeringens budget och lagt all kraft på att bidra till att får en ny regering. Att göra rätt saker i rätt ordning är alltid bra, även i politiken. är vi i den situation vi är i. och har med stöd av fått igenom sitt förslag till budgetramar. När det gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har tvingats att acceptera krav på att bistånd ska vara av bni, alltså . Jag välkomnar den uppgörelsen mellan och . har under en rad av år i sina budgetförslag velat ha en långsammare upptrappning till enprocentsmålet enligt den nya beräkningsmodell för bni och bnp som gäller . Ärligt talat har jag aldrig trott något annat än att kommer att bli tvungna att återgå till att acceptera enprocentsmålet här och om de ska kunna göra några uppgörelser med eller med något av de andra borgerliga partierna. Något mer förvånande är det att har ställt sig bakom ett budgetalternativ som går tvärtemot den sverigedemokratiska politiken med kraftigt sänkt internationellt bistånd. Den utgiftsram som och föreslår är alltså densamma som den expeditionsregeringen har föreslagit. En förändring görs dock: förs från anslaget 1.1 Biståndsverksamhet till anslag 1.2. Detta är ingen stor förändring i sammanhanget och framför allt ingen förändring som inte en nytillträdd regering skulle kunna göra i sin ändringsbudget om den ansåg det motiverat. Biståndsramen ligger fast. Förändringen inom den är förhållandevis liten. Vi socialdemokrater deltar inte i beslutet, då det samlade förslaget till budgetramar i expeditionsregeringens budget röstades ned . Det har varit bråda tider i utskott med att forma utgiftsområdesbudgetar, så även i utrikesutskottet. Även om jag inte stöder och föreslagna förändringar vill jag tacka för den öppenhet och lyhördhet ni uppvisat i diskussionerna i utrikesutskottet och att ni har tagit till er av de synpunkter som har förts fram där. 81 (SD) replik: största mottagare av bistånd just nu är . Biståndet till har bland annat som syfte att stärka arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. , mitt , upprättade en specialstyrka för att bokstavligen jaga hbtq-personer. Den slutsats som vi drar av detta är att den tanzaniska regeringen inte är intresserad av mänskliga rättigheter eller av att samarbeta i någon egentlig mening utan endast är intresserad av pengar. Vi menar att detta så kallade samarbete bör avslutas eller skäras ned väsentligt. Jag är lite sugen på att få höra vilka slutsatser som Socialdemokraterna drar av den här historien och framför allt varför det här samarbetet fortgår. Varför har ni inte beslutat att avsluta det? 82 (S) replik: Det är alldeles riktigt att är ett mycket stort mottagarland när det gäller svenskt bistånd. Det är också ett land där har varit engagerat , i med- och motgång, och också ska fortsätta vara engagerat. Det är viktigt att komma ihåg att det bistånd till som vi ger inte är budgetstöd till den tanzaniska regeringen. Det som sker, där man bokstavligen jagar hbtqi-personer, är rent förfärligt och har också lett till att både EU och har tagit kontakt med regimen och påtalat det fullkomligt vidriga och ohållbara i detta. En av de effekter som det svenska biståndet har i ett land som är att vi också har kanaler rakt in i ledningen där vi också kan föra fram kritik, vilket är viktigt att komma ihåg. Om detta trots allt ska ha någon påverkan på det svenska biståndet till återstår att se. Men det viktigaste just nu är att försöka föra dialogen med regimen där om den fullkomligt ohållbara och oacceptabla politik som de för i det här fallet. 83 (SD) replik: Jag vill inte vara oartig, men jag måste påpeka att det som säger inte stämmer. Vår biståndsstrategi för just nu innehåller i sektorsbudgetstöd för att stärka det landets finansdepartement. Vi håller alltså på med budgetstöd. Vad gäller den kontakt som man har undrar jag lite hur den dialog vi för med egentligen ser ut. Kände de inte till vår position i frågan när de fattade beslutet och upprättade anti-hbtq-specialstyrkan? Visste de inte att vi tycker att detta är fel? Det låter nästan så när förklarar situationen med att en dialog förs och att det har påtalats. Men detta är ju något som de måste ha vetat långt innan vi påtalade det och som de uppenbarligen struntar i. 84 (S) replik: Till att börja med vill jag naturligtvis gärna tro att svenska ståndpunkter i exempelvis hbtq- och rättighetsfrågor är väl kända världen över och även i . Jag tror i varje fall att de är ganska kända av den tanzaniska regimen. När det gäller vad vi egentligen har för stöd måste jag rätta dig, . Det är inte budgetstöd vi har, utan precis som du sa är det sektorsbudgetstöd. Det är en väsentlig teknisk skillnad. Sektorsbudgetstöd innebär att man som givarland går in i en sektor som man tror är en del i den offentliga förvaltningen som fungerar på ett mindre dåligt sätt eller rent av på ett bra eller bättre sätt än helheten. Att ge budgetstöd, alltså att ge pengar generellt till landet att självt förfoga över, är något som vi inte gör. Så är det faktiskt. Det andra är att gå in i en sektor där vi tror att det kan ha en positiv påverkan, och det är vad vi har gjort i . 85 (SD): När står inför stora utmaningar inom välfärdens kärna är det inte mer än rimligt att detta påverkar även biståndet. Trots enorma behov av investeringar inom rättsväsendet, vården, omsorgen och försvaret föreslår att fortsatt ska ställa upp med EU:s näst största biståndsbudget. Med vårt förslag skulle endast ha en större biståndsram. Vår budget ligger långt över den nivå som FN rekommenderar, och anslaget för biståndsverksamhet ligger dessutom högt rent historiskt och överskrider utfallet för svenskt bistånd . Anledningen till att vi föreslår en lägre biståndsram är att procent av bni är ett trubbigt instrument som inte tar hänsyn till det faktum att en lågkonjunktur antagligen står för dörren. Med utgångspunkt i enprocentsmålet ökar utgifterna på detta område med ca 10 miljarder . Det är en ökning som antagligen saknar motstycke i svensk historia och som måste bromsas in, inte bara därför att behoven inom andra områden är skriande utan också för att bibehålla kontroll och kvalitet. Det finns nämligen en uppenbar risk för att en så stor kostnadsökning, i kombination med det faktum att biståndet utsätts för alldeles för lite kontroll och granskning, riskerar att leda till att stora mängder skattepengar spenderas på ett icke kvalitetssäkert sätt. Tyvärr finns det gott om exempel på detta . Våra största biståndsmottagare är , och . Låt oss börja med några exempel från dessa länder. Resultatstrategin för har bland annat som syfte att öka jordbruksproduktionen och ge det civila samhället verktyg för att övervaka mänskliga rättigheter. En stor del av biståndet går till så kallat sektorsbudgetstöd för att stärka den offentliga förvaltningen. På jordbrukssidan beslutade Sida exempelvis om ett stöd på till ett företag som planerade att odla sockerrör. Men och efter att svenska skattebetalare investerat ca i projektet gick företaget i konkurs och försvann, utan att ha planterat en enda planta på någon av de mark som de hade arrenderat. Förutom det groteska slöseriet med skattepengar har projektet fått allvarliga konsekvenser också för lokala småskaliga jord- och lantbrukare, som har tvingats leva i ovisshet om huruvida de kommer att kunna stanna kvar på marken. Detta är ett typexempel på en så kallad lose-lose-situation. Stödet för mänskliga rättigheter verkar inte heller riktigt bära frukt. Sidas egna rapporter talar om ett tydligt och kontinuerligt krympande demokratiskt utrymme. Särskilt intressant är att resultatstrategin pekar ut sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som ett område för svenska insatser. betalade ut i bistånd till , fru talman, bland annat för att stärka just sexuella rättigheter. När då upprättar en specialstyrka för att bokstavligen jaga hbtq-personer borde detta rimligen vara ett ganska starkt tecken på att den tanzaniska regeringen struntar fullständigt i anmodan om mänskliga rättigheter och ser som en kravlös bankomat. Det borde också stå klart att denna typ av bidragsdiplomati inte fungerar och bör avvecklas eller skäras ned rejält. I går den största delen av biståndet via ett instrument som heter och som finansierar återuppbyggnad av och vissa av den afghanska statens löpande utgifter. Förvaltningen av instrumentet utsattes för fullständigt förödande kritik i en rapport från en oberoende amerikansk granskare . Enligt rapporten har systematiskt underlåtit att kontrollera vem fonden betalat ut medel till, som de afghanska myndigheterna inte har klarat att rapportera om vem som tar emot pengar. Fonden betalar exempelvis rutinmässigt ut löner till lärare utan att kontrollera att dessa finns på riktigt. Fenomenet med så kallade spöklärare, alltså lärare som får pengar från en biståndsgivare men som inte existerar, är väldokumenterat i . Givarkollektivet har heller inte klarat att ge ordentliga riktlinjer om vart pengarna ska förmedlas rent geografiskt, vilket har lett till utbetalningar i områden som kontrolleras av talibaner och andra rebellgrupper. Den ansvarige utredaren påpekar också att givarkollektivet dels medvetet har sett mellan fingrarna på förskingringen och det faktum att fonden finansierat regelrätta krigsherrar, dels har underblåst korruption genom att skjuta till för mycket pengar, för snabbt och med alldeles för lite kontroll och dessutom har förvärrat den militära konflikten i genom att undergräva allmänhetens förtroende för den afghanska regeringen och bryta ned moralen hos dess väpnade styrkor. Det är svårt att tänka sig ett värre omdöme om ett biståndsprojekt. I går den absolut största delen av det svenska biståndet via ett instrument som kallas , vilket har ett liknande uppdrag och struktur som den afghanska fonden och som föga förvånande dras med liknande problem. varnade den väl kände och betrodde visselblåsaren och regeringstjänstemannen för att enorma summor bistånd flödade in och ut ur statskassa utan att lämna ett spår. fanns dessutom bokföring för statens utgifter för endast två av . Faartag påpekade också att den somaliska staten skulle vara betydligt mindre biståndsberoende om inte nästan alla tullintäkter från hamnen i försvann spårlöst och om inte givarländer finansierade projekt i områden som kontrolleras av , vilket naturligtvis, som alla förstår, är en ren affärsverksamhet för terrororganisationen. När öppnade var det i full vetskap om förutsättningarna. FN:s särskilda rapportör för och varnade för att korruption, förskingring och bedrägeri i praktiken har blivit ett management-system. Trots detta bestämde sig för att investera i fonden och ytterligare 105 miljoner 2017. släpptes också en ny lägesrapport av den särskilda rapportören som slog fast att  de federala somaliska myndigheterna är oförmögna att åtgärda den utbredda korruptionen  myndigheterna fortsätter att undvika bokföring av intäkter genom att inte använda statens officiella bankkonton  mekanismen för att granska avtal inom offentlig upphandling inte fungerar  bristen på offentlighet i fråga om vem som faktiskt äger företag gör att all offentlig upphandling riskerar drabbas av nepotism. Men låter sig inte avskräckas. Miljonerna kommer, såvitt jag förstår, att fortsätta att rulla. Ett område inom samarbetet med och som däremot inte har misslyckats är arbetet med att stärka hbtq-personers grundläggande mänskliga rättigheter, detta eftersom något sådant arbete över huvud taget inte ingår i resultatstrategierna. Det leder till misstanken om att den så kallade feministiska regeringens så kallade värdegrund tillämpas något elastiskt visavi länder som hämtar sin hbtq-lagstiftning direkt ur , någonting som vi ser som mycket svårt att försvara. Jag vill också att vi särskilt beaktar att detta bara är våra tre största biståndsmottagare och att jag skulle kunna fortsätta på detta tema ett bra tag till om vi inte hade kommit överens om en tidsbegränsning i denna debatt. Exemplen på slöseri, bedrägeri, kontraproduktivitet och misslyckade satsningar inom biståndet är lika många som de är hårresande. Dessa erfarenheter borde ge vid handen att det är ett utgiftsområde i starkt behov av reform och bantning. Att vi är det enda partiet i denna kammare som verkar inse detta är minst sagt oroande. Det enda vi kan göra för att förbättra situationen är att yrka bifall till vår reservation. I detta anförande instämde , , och (alla SD). 86 (S) replik: Det är inte precis någon kärleksförklaring till biståndet som och levererar här i kammaren, men det hade vi inte heller förväntat oss. Lösningen är reform och bantning enligt slutsats. Reform kan jag hålla med om. Biståndet och det globala utvecklingssamarbetet är under närmast ständig reform, och det behövs. Men när det gäller bantning, , uppgår det totala globala biståndet till . Man beräknar att behoven uppgår till . slutsats är att det behövs en bantning. Jag tror att möjligen inte är ensam om den uppfattningen i . Men globalt sett är han nog ganska ensam. Min fråga till , mot bakgrund av allt det som vi nu har fått höra, är: Vad är tanken, och hur är känslan i , när ni har ställt er bakom och budgetramar som på detta område går tvärtemot er politik? De föreslår ingen minskning av biståndet utan ett bibehållet enprocentsmål, och ni vill ha . Hur känns det? 87 (SD) replik: Jag försöker, , undvika att tala om känslor i dessa sammanhang. Men vi kommer naturligtvis att följa upp vår reservation. Vi föreslår en minskning. Det innebär att vi kan reservera oss till fördel för vår egen budget på detta utgiftsområde. Vad gäller budgetarna i sig låter jag dem vara till . Det är ingenting som vi behöver diskutera här. 88 (S) replik: Jag kan möjligen förstå att inte vill diskutera det faktum att här i har röstat för budgetramar som ger i bistånd. Jag är i och för sig glad för det. Men hur är tanken och resonemanget? Det är en mycket central del i politik att minska det svenska internationella biståndet från till . Ni har röstat för budgetramar som innebär . 89 (SD) replik: Det stämmer att vi har gjort det. Men har vi reserverat oss till förmån för vår egen budget på detta utgiftsområde, och där har vi en lägre biståndsram. Därför förstår jag inte riktigt oklarheterna i fråga om detta. 90 (C): För oss är biståndet ett centralt verktyg i arbetet för en inkluderande och hållbar utveckling. Det är en katalysator för att nå målen också i Agenda . Jag är glad över att vi i denna kammare har en bred samsyn om att upprätthålla målet om av vår bni till bistånd. Samtliga partier har faktiskt röstat för detta. Det är inte många länder som ens når , som faktiskt är den internationella överenskommelsen. Det är en viktig signal från denna kammare att inte följer efter de allt fler länder som kliver ur sina åtaganden och lämnar internationella överenskommelser. Klimatmötet som avslutades i visade återigen hur signalerna från oss och andra rikare länder bygger misstro och rädsla för att vi ställer krav på dem men inte på oss själva. Det har varit en av de stora jobsposterna när man försöker nå gemensamma överenskommelser, oavsett om det är fråga om Agenda 2030 eller . Man ser att vi har släppt ut mycket av klimatgaserna och att vissa länder lämnar och dessutom devalverar biståndslöften. Det är klart att det får effekter för trovärdigheten i våra överenskommelser. Vi har haft att pröva en övergångsbudget, vilket har framgått av tidigare talare, från en övergångsregering. Den som läser motion om utgiftsområde 7 kommer att finna att vi i stort också har väckt en övergångsmotion. Vi ger några signaler men inte så utförligt som vi brukar göra i vanliga fall. Vi har i en minimalistisk motion markerat att biståndet är viktigt att upprätthålla på enprocentsnivån. Vi markerar de värden som bör gälla för biståndet. Vi ska möta klimatutmaningen, stärka demokratin och jämställdheten samt respektera mänskliga rättigheter. ska stödja frihetskämpar, stärka yttrandefriheten, förbättra tillgången till utbildning, inte minst för flickor, och förbättra hälsovården. Vi ska ge ett ambitiöst stöd vid kriser, krig och konflikter för att förebygga, bygga upp och skapa fungerande samhällen. när firar 100-årsdagen för demokratins genomförande finns det partier här i kammare som faktiskt säger att vi inte ska satsa på demokrati och mänskliga rättigheter och som vill dra ned kraftigt på biståndet, inte minst på detta område. fanns det också här i partier som tyckte att det var onödigt att satsa på demokrati och mänskliga rättigheter. Men det är klart att ett parti som hyllar auktoritära ledare som och andra, vilka inskränker demokrati och mänskliga rättigheter alltmer, ett sådant parti kanske man inte ska vara förvånad över att det inte ser värdet av demokrati och mänskliga rättigheter i andra delar av världen och som gav oss möjligheter att förändra och bygga ett av . Det är naturligtvis också en viktig väg för att förändra för de fattigaste människorna i andra delar av världen. Jag vill varna dem som lyssnar på budskapen från i för att följa i dessa spår. Det är en riktning som leder bakåt och inte framåt, fru talman. Vi har från sida ett särskilt yttrande. Vi kommer inte att delta i beslutet, och vi noterar att det är en minoritet i utskottet som står bakom det här. 91 (SD) replik: Jag får väl utgå från att en del av anförandet var riktad mot mitt parti. Det stämmer att vi gör vissa nedskärningar på demokratibiståndet. Men det är inte för att demokrati inte har ett värde i sig – det värdet är ju en självklarhet – utan för att den delen av biståndet fungerar väldigt illa. Jag skulle önska att tog till sig en rapport från som heter Does Foreign Aid Promote Democracy? och är författad av en man som heter . Han finner att sambandet mellan demokratisering och bistånd är ”svagt”. Två andra forskare på området är och den zambiska ekonomen och biståndsexperten . Båda varnar för att en för snabb och oplanerad demokratisering riskerar att destabilisera länderna. Moyo understryker särskilt att demokratisering av stater som inte har de rätta förutsättningarna leder till större problem än det löser. Jag skulle också rekommendera att faktiskt läsa den proposition som vi debatterar . Där står att tre av fyra av strategimålen inom demokrati och jämställdhet inte går i rätt riktning och att en ökad andel går i fel riktning. Anledningen till att vi skär ned här är att resultaten är dåliga och att de pengarna kan användas till bättre saker i men också inom andra delar av biståndet, till exempel de humanitära delarna. 92 (C) replik: Demokrati är ingenting som händer över . Det är ett långsiktigt arbete. Det var många kvinnor som kämpade länge för att svenska kvinnor skulle få den rösträtt som har gjort att jag kan finnas här . Det var många som stod upp och slet på många sätt för detta . Det är klart att om man bara har en kortsiktig bild att demokrati ska hända här och , då kanske man drar ned. Men om man ser värdet av ett långsiktigt arbete inser man att det kräver att vi håller i och håller ut om vi ska klara att nå målen om demokrati och mänskliga rättigheter. Det var vi fick FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Det är ganska i mänsklighetens historia, så vi har anledning att inte ge upp utan fortsätta. Men det är märkligt, fru talman. Jag har minsann hört – och jag avslöjar nu en hemlighet, men jag är lite nyfiken – att talat om att det är bättre att inte satsa på bistånd till fattiga människor över en viss nivå, för då börjar de röra på sig. Utbildning, kunskap och drömmar om en bättre framtid gör att människor rör på sig. Det vill inte se, så jag förstår att man vill dra ned – inte lite, som sa, utan 13,1 miljarder. Det är inte fy skam. Det är mycket, fru talman, och det kommer att drabba de fattigaste människorna, drabba klimatet, drabba jämställdheten, drabba hbtq-personer. Där bistånd gör skillnad, där kommer att skära ned. 93 (SD) replik: borde vara lite mer försiktig med att sprida grova lögner från talarstolen. Jag har aldrig sagt så. Jag har aldrig hört någon från mitt parti säga så. Jag tycker att man ska hålla en viss ton och visa viss respekt när man för dessa debatter. Vad gäller att inte ge upp finns det ett problem: Vissa människor vägrar att ge upp projekt som inte fungerar. De fortsätter plöja ned miljon efter miljon i saker som inte gör någon nytta.