prot · H50979 · 2018-03-06 00:00:00 — Vi har fortfarande inte fått något svar på det, men det kommer kanske i kommande debatter. Vi får hoppas på det. Jag tycker också att det är beklagligt att vi har en bostadsmarknad som inte fungerar så bra som den skulle behöva. Det är tyvärr en historisk skuld. har det byggts för lite i . Inte minst har den regering som satt ett stort ansvar för att den inte gjorde mer och inte åstadkom en förändring. Då byggdes det betydligt mindre än vad det har byggts under de år som den rödgröna regeringen har suttit vid makten. återkommer ofta till en ändrad hyresreglering. Men vi har ett system med presumtionshyror som enligt ledande bostadsexperter faktiskt är marknadsrelaterat, det vill säga man betalar ett relevant marknadspris när man träder in i en nybyggd hyresrätt. Det svaret är därför inte ett relevant svar på de utmaningar vi står inför med för hög skuldsättning i svenska hushållssektorn. Regeringen har ansträngt sig mycket för att vi ska ha en generellt bred samsyn på makrotillsynsansvaret och ta ansvar för att inte bygga upp risker i svensk ekonomi. Jag önskar att vi kunde ha kvar den samsynen. Jag saknar den och hoppas att vi kan komma tillbaka till den. Jag saknar framför allt svar. Det är beklagligt om ni inte vill ha en sund amorteringskultur i , för det är något vi har kunnat enas kring tidigare. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:393 om regeringens förslag om nya möjligheter till uppehållstillstånd 10 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder med anledning av den omfattande kritik som riktats mot förslaget. Frågan avser det förslag som aviserades om att ge unga ensamkommande asylsökande som fått avslag på sin ansökan en möjlighet att få uppehållstillstånd för att studera. remitterades ett utkast till lagrådsremiss med förslag om att vissa unga ensamkommande asylsökande ska ges möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Sista datum för remissinstanserna att inkomma med svar var . pågår arbetet med att sammanställa och analysera remissvaren. Det finns därmed ingen mer information att ge om vilka överväganden som kommer att göras med anledning av de inkomna remissvaren. 11 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har ställt denna interpellation om en fråga som vi har haft förmånen att diskutera här i kammaren ett antal gånger. Vi får se om vi kommer att få fortsätta att göra det också framöver. Jag har i ett antal diskussioner påpekat att den nya lagstiftning som regeringen har aviserat inte bara strider mot det som regeringen, inte minst migrationsministern själv, tidigare vid ett stort antal tillfällen har sagt att man skulle göra utan också är behäftad med en lång rad olika praktiska problem och svårigheter. Som ministern sa har detta varit ute på remiss, och kan vi läsa ett stort antal remissvar som har inkommit. Det är faktiskt inte någon särskilt bra läsning. Det är i alla fall ingen rolig läsning, för kritiken mot lagförslaget är omfattande från en lång rad olika instanser. säger att med ett sänkt beviskrav för identitet minskar kontrollen över vilka som vistas i landet. Kammarrätten i säger att förslaget är utformat på ett sätt som har så stora brister att förslaget inte bör genomföras. pekar på att en lagstiftning som är svårtillämpad, inte minst på grund av den tidigare gymnasielag som regeringen har drivit igenom, nu kommer att kompliceras ytterligare, vilket kan komma att påverka rättssäkerheten. Förvaltningsrätten i säger att den föreslagna grunden kan betraktas som en förtäckt amnesti för en begränsad grupp. Så kan man fortsätta – det finns fler svar, från Säkerhetspolisen, Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i med flera – men sammantaget pekar detta på att denna lagstiftning inte är vidare genomtänkt. Det som vi gör här i kammaren och de beslut vi fattar får konsekvenser. Eftersom migrationspolitiken både berör människor direkt och är en oerhört central fråga i den politiska debatten måste man noga tänka igenom alla förändringar man gör. Jag vill påminna om följderna av den tidigare gymnasielag som regeringen drev igenom. Den var hafsigt formulerad. Det är ett starkt ord, men det går inte att hitta något annat ord för att beskriva det. Den var så hafsig och ogenomtänkt att den fick följden att personer som inte hade skyddsskäl, som hade fått nej på sin asylansökan och som borde återvända hem kunde använda ett kryphål för att förhindra att utvisningen verkställdes. Både gränspolisen och andra aktörer noterade och tog upp problemet. Regeringen hanterade inte frågan förrän vi i Alliansen pekade på detta i socialförsäkringsutskottet och tog ett initiativ för att få en förändring, som jag hoppas nu kan komma till stånd snart. Detta visar hur stora fel det kan bli när regeringen har alltför bråttom i det viktiga lagstiftningsarbetet. har vi alla remissinstansernas svar på bordet. Jag förutsätter att regeringen kommer att ta intryck av dem. Jag har svårt att se hur man kan göra detta på annat sätt än genom att helt enkelt dra tillbaka lagförslaget. 12 Statsrådet (S): Herr talman och ! Detta är ett förslag om en tillfällig åtgärd som riktas till en begränsad grupp ensamkommande barn och unga som kommit hit men som fått vänta på att få sin ansökan prövad. Efter en mycket lång väntetid på , ibland upp till , har de fått avslag. De är kvar i landet och har på många olika sätt knutit an till . Detta har regeringen sett, och presenterade man ett förslag om en tillfällig åtgärd för en begränsad grupp och en möjlighet att erbjuda dessa personer en övergång till att antingen avsluta eller påbörja gymnasiestudier. Låt mig återigen klart och tydligt svara . Detta är ingen förändring av vare sig asylrätten eller principen om en reglerad invandring i . Detta är en fråga som regeringen ser och som har engagerat och engagerar många partier i riksdag men också människor och organisationer. Detta ser vi i remissvaren. Som jag sa i mitt inledande svar har vi precis tagit emot remissvaren. valde några väl valda citat som passar in i den moderata argumentationen, men jag kan utan att kommentera något enskilt remisssvar säga att vi skickade ut till 58 instanser och fick svar av 50 . Totalt sett har det inkommit 200 skrivelser med synpunkter på förslaget, vilket understryker att det finns ett stort engagemang i dessa frågor. Det är inte ovanligt att det i en remissrunda både kommer glada tillrop, positiva kommentarer och uppskattning av regeringens förslag och riktas kritik mot förslaget. Det är därför det är så viktigt att regeringens arbete nu innehåller en god analys och en sammanställning av de inkomna remissynpunkterna. Jag svarar gärna igen: Regeringen har för avsikt att återkomma med ett förslag där det framgår vilka överväganden som vi kommer att ta hänsyn till utifrån den nu genomförda remissrundan. 13 (M): De remissinstanser jag räknade upp innebär inte bara glada tillrop i mängden, utan det är de myndigheter som har precis dessa frågor på sitt bord. Det är alltså , Kammarrätten i , , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och även Säkerhetspolisen och fler som alla tydligt har identifierat ett flertal olika brister. Det är allvarligt kritik. Det går inte att vifta bort detta med att säga att det alltid kommer lite olika synpunkter. Jag hoppas att migrationsministern tar intryck av det här så att vi inte ånyo får den situation som vi hade , då den tidigare gymnasielagens hafsiga och framhastade genomförande fick följden att det tvångsvisa återvändandet riskerade att i princip ligga nere på grund av den lucka som fanns i regeringens lagstiftning. Det vore väldigt tråkigt. Jag har trott att och Socialdemokraterna var överens om vikten av att ha en reglerad invandring, att vi klarar integrationen av de många människor som har kommit till och att ett av de svar som krävs är att ha en migrationspolitik som grundar sig på asylrätten, där det är skyddsbehovet som gäller. Behoven är enorma – det vet vi. Om man ska kunna navigera rätt där måste man vårda principen att den person som är flykting ska få ett uppehållstillstånd i och snabbt komma in i integrationsinsatser men att personer som inte har skyddsskäl får återvända hem. Då kan de komma till exempel som arbetskraftsinvandrare, vilket vi behöver fler av. Även har vid ett flertal tillfällen hållit med om detta. hade vi en lång debatt på precis detta tema. Liksom var migrationsministern väldigt övertygad, men om raka motsatsen till den uppfattning som migrationsministern för fram här . Då var bedömningen att svaret inte var ny kompletterande lagstiftning. I stället var det och ytterst migrationsdomstolarna som efter individuell prövning på objektiva grunder skulle ta reda på om det fanns skyddsbehov. Detta upprepade migrationsministern ett flertal gånger i debatten. Sedan står vi här , , och regeringen säger med kraft det rakt motsatta. Det är mycket svårt att hitta någon som helst rödgrön tråd i detta. Det är tyvärr inte heller första gången. Vi hade ett exempel där finansministern gick ut och sa att asylsökande ska söka sig till andra länder. Sedan dröjde det innan utbildningsministern gick ut och sa att det inte är regeringens ståndpunkt. Statsminister sa att hans inte skulle bygga några murar. Sedan blev det nästan över id-kontroller och en asyllagstiftning som sägs ligga på EU:s lägsta nivå. Utöver det har vi migrationsministerns egna krumbukter i detta, där det först sas en sak tydligt och sedan görs någonting helt annat. Man kan tycka att det är olika allvarligt att man säger olika saker. Men poängen är att det inte handlar om vad man säger utan om vad man faktiskt gör. Den lagstiftning som regeringen nu lägger fram har av ett flertal remissinstanser på mycket goda grunder, vill jag säga, blivit utdömd. Det talas om alltifrån att den är rättsosäker till att kostnaderna är underskattade och att detta liknar en förtäckt amnesti för 9 000 personer som inte har skyddsskäl, som har fått sin sak prövad och som i enlighet med reglerad invandring faktiskt borde återvända hem. De kan sedan gärna komma som arbetskraftsinvandrare – den möjligheten finns. Men detta lagförslag är illa genomtänkt, och det borde faktiskt dras tillbaka. 14 Statsrådet (S): Regeringen är överens. Det framgår med all önskvärd tydlighet när vi lägger fram en lagrådsremiss. Jag tycker att det ser lite mer bekymmersamt ut på den borgerliga kanten i just migrationsfrågorna, och kanske i synnerhet i just denna fråga. Jag har den största respekt för alla inkomna remissynpunkter. Som jag sa har det inkommit 200 remissynpunkter. Jag läser alla, och regeringen analyserar alla. väljer ut några som såklart passar hans argumentation. Jag utgår från och hoppas att vi är överens om grunderna och att värnar asylrätten – det har jag inte fått ett riktigt tydligt svar på från – och att vi ska fortsätta arbetet med ordning och reda i migrationspolitiken. Vi införde den tillfälliga lagen, då också med stöd från . Det har i sin tur inneburit att vi har fått andra länder att ta ett något ökat ansvar för flyktingpolitik. Jag ska vara mycket noga med att säga att detta är mycket svåra frågor. Det handlar om människor i utsatta situationer, och det handlar om ett ansvar som samhället genom detta förslag tar för att människor i utsatta situationer har fått vänta väldigt . Bakgrunden är det exceptionellt stora mottagande som hade 2015 och 2016. Det är därför som regeringen överväger detta förslag, och det är därför som regeringen har valt att med mycket hög hastighet lägga fram en lagrådsremiss, ha en kort remissrunda och ändå har fått så många värdefulla synpunkter tillbaka som 200 instanser kan prestera . Det tycker jag är imponerande, och det kommer regeringen på alla sätt att överväga i sitt arbete. Avslutningsvis har jag en fråga till , för att försöka förstå argumentation. När ni styrde hade ni möjlighet att lägga fram förslag. Ni lade fram ett förslag som ni kallade för spårbytet. Det betydde att de som hade fått nej på sin asylansökan kunde få en ny möjlighet att prövas för ett arbetstillstånd. Vi gör egentligen i grunden precis samma sak. Man har fått nej för att man bedömdes som vuxen och inte som barn. Man får då en möjlighet att gå in i någonting så viktigt som utbildning och ett erbjudande om gymnasiestudier. Det är för mig helt obegripligt att se någon skillnad i dessa båda förslag. Man har fått ett nej, man får en annan möjlighet att fortsätta till i . Om det sedan leder till arbete kan man få ett uppehållstillstånd. Det gäller för båda dessa vägar, både för spårbytet och för det förslag som regeringen nu har lagt fram. 15 (M): Regeringen är överens, säger migrationsministern. Det är möjligt att regeringen är det . Men då är man det därför att migrationsministern står i kammaren och håller mycket övertygande anföranden som går i rakt motsatt riktning från det som hon sa på samma övertygande sätt . Jag säger detta bara för att vi ska vara på det klara med det. Jag kan inte dra någon annan slutsats av detta faktum än att fortfarande har ett mycket stort inflytande över denna regerings migrationspolitik, uppenbarligen ett större inflytande än vad migrationsminister själv har. Det är ett viktigt konstaterande inför höstens valrörelse. När det gäller frågan om spårbyten tycker jag att det är en mycket stor skillnad. Jag tycker inte att man ska tvinga ut en person som har arbete, som kan försörja sig själv och som är med och bidrar till allas vårt gemensamma bästa. Tvärtom tycker jag att det är en klok moderat princip att egna ansträngningar, flit och arbete ska löna sig och premieras. Som jag har sagt behöver vi till exempel mer av arbetskraftsinvandring till . Men det som regeringen nu gör är någonting annat, det är att till omfattande kostnader ge uppehållstillstånd för gymnasiestudier till 9 000 personer – en större grupp dessutom – som har fått nej. Det rör sig om sammantaget fördelade . Detta beskrivs som ordning och reda. Men allvarligt talat, migrationsministern, hur mycket ordning och reda är det att ge uppehållstillstånd till 9 000 personer som har fått nej? Hur mycket ordning och reda är det att den person som har fått nej, följt svenska lagar och regler och återvänt hem inte omfattas, medan den person som i strid med gällande lagstiftning har hållit sig kvar i landet, mot svenska lagar och regler, ska kunna beviljas uppehållstillstånd? Hur mycket ordning och reda är det, migrationsministern? 16 Statsrådet (S): Grundprincipen är att vi i har en utgångspunkt där vi säger att de personer som kan komma att omfattas av förslaget inte ska hamna i ett sämre läge än de hade gjort om handläggningen hade skett under mer normala förhållanden. vet att det är ungefär . Dessa personer har kommit och ansökt om asyl som ensamkommande barn och unga. De har fått vänta mer än 15 månader, i flera fall upp till , blivit bedömda som vuxna och har fått ett nej och är kvar i landet. Flera av dem har dessutom påbörjat en gymnasieutbildning. ger vi dem en möjlighet att ansöka om en ingång till gymnasiestudier som kan se lite olika ut. Det kan vara sedvanliga gymnasiestudier, det kan vara komvux, det kan vara folkhögskola och det kan vara yrkespaketet som i sin tur ger en möjlighet till en övergång till arbete – det som i kontext kallas spårbyte. Det är utgångspunkten och grunden för det förslag som regeringen har haft ute på remiss. Utgångspunkten är att vi på alla sätt fortsättningsvis värnar både ordning och reda och asylrätten i svensk politik. Frågan om asylrätten ur ett moderat perspektiv fick jag faktiskt inte svar på. Men jag tackar för svaret på frågan om spårbytet, och jag tackar för interpellationen och debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2017/18:367 och 374 om Mora-Siljan flygplats 17 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att bidra till en lösning på det flygstopp som har drabbat Mora-Siljan flygplats, samt på vilket sätt jag tror att ett reguljärt flyg mellan och Mora-Siljan flygplats skulle kunna säkras också på . har frågat mig vad som förhindrar mig och regeringen att ta ett helhetsansvar och genom regleringsbrev fatta beslut om att belägga hela flyglinjen ––med trafikplikt. Eftersom interpellationerna berör samma ämnesområde väljer jag att besvara dem i ett gemensamt svar. Mellan och Flexflight ApS finns ett avtal om flygtrafik för att fullgöra allmän trafikplikt på sträckan mellan Airport och Airport. Vid fullgörandet av sådan trafikplikt är mellanlandning i tillåten. Flexflight ApS har mellanlandat i , men bolaget har meddelat att de har för avsikt att upphöra med denna mellanlandning. Som nämner skulle detta innebära att flyglinjen mellan Siljan Airport och Airport upphör. Avseende fråga gällande beslut om att belägga hela flyglinjen ––med trafikplikt har enligt sin instruktion i uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. har utrett behovet av upphandlad flygtrafik för perioden –2023, och flyglinjen mellan Siljan Airport och Airport ses inte som transportpolitiskt motiverad för allmän trafikplikt. Siljan Airport är dock fortsatt möjlig att använda för mellanlandning och annan flygtrafik. Regeringen är väl medveten om situationen för flyglinjen mellan Siljan Airport och och tar kontinuerligt del av information om läget. Vi är en regering för hela landet, och de icke-statliga flygplatserna har, vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser, en viktig roll att spela för att vi ska uppnå en god tillgänglighet i hela landet. ska flygets miljö- och klimatpåverkan minska. Avslutningsvis har påpekat behovet av att jag och regeringen har en helhetssyn i frågan. Då vill jag nämna att har påbörjat den flygplatsöversyn som regeringen aviserade i flygstrategin . Översynen görs med utgångspunkten att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. 18 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på interpellationen. ligger flygtrafiken mellan och helt nere. Det är väldigt viktigt att stoppet inte blir permanent. Arbetet med att hitta en lösning måste fortsätta, och jag vet att man arbetar aktivt med den frågan. När vi stod här senast var det inte riktigt klart vilka flyglinjer som skulle ingå i upphandling av trafikpliktig flygtrafik. vet vi att har beslutat att inte lägga trafikplikt på Mora-Siljan flygplats, och det är inte heller troligt att ändrar sig på eget initiativ. Denna flygplats är belägen i ett ytterområde med låg trafikintensitet och ett långt avstånd till och andra motsvarande flygplatser med ett nät av nationella och internationella kommunikationsmöjligheter. Möjligheterna att använda andra transportsätt till bland annat är ganska begränsade. Tåget från till tar till exempel närmare – de gånger tåget utmed Dalabanan går som det ska enligt tidtabell. Tyvärr är det bara tidtabellen tittar på när man utreder behov av trafikplikt. Verkligheten kan vara en helt annan utmed Dalabanan, där det faktiskt också skulle behövas ganska stora investeringar. Jag åker den där sträckan två gånger , och tog det att ta sig från till . När jag åkte hem lämnade jag och var framme i – alltså nio och . I går när jag åkte ned tog det faktiskt bara , mot tidtabellens och fyrtioen minuter, och då kändes det faktiskt riktigt bra. När flyget inte längre går måste affärsresenärer som har behov av att kunna flyga vidare ut i resa kvällen innan för att vara säkra på att hinna med morgonflyget från . Tyvärr kommer det att innebära att allt fler tar bilen. Flyget går inte, eftersom det inte finns något, och tåget litar man inte längre riktigt på. Det är tråkigt att höra diskussionerna i tågvagnarna när man åker tåg. Tyvärr blir det bil i stället, och det innebär en ännu större miljöbelastning. som trafiken står still riskerar allt fler arbetstillfällen att ryka vid företagen i norra . Företagsledningar, utbildningsfunktioner och säljavdelningar är det första som kommer att flyttas från våra kommuner. Därefter kommer produktionsenheter – risken är nämligen att företagsledningarna tycker att det är lite bökigt att besöka enheterna. Det är främst teknik- och skogsföretagen som tillsammans med besöksnäringen är ryggraden i vårt näringsliv uppe i norra och västra . Jag vet att detta inte är några nyheter för statsrådet, men det understryker vikten av att hitta en lösning på frågan. 19 (C): Det kan vara så att jag behöver ett par inlägg på mig för att få fram alla mina argument. Jag tackar dock statsrådet för svaret, även om det inte var det svar jag hade hoppats på. Som sa upphörde flygtrafiken mellan och . Statsrådet säger att flygbolaget valde att sluta flyga, och jag undrar vem som har skrivit det i statsrådets manus. Det är verkligen en omskrivning som inte riktigt beskriver vad som har hänt. – – har det flygbolag som trafikerar flyglinjen –, där det finns en trafikplikt, kunnat mellanlanda i för vidare färd mot . Mellanlandningen har kommun betalat, eftersom det inte finns något underlag för kommersiell trafik. Det har varit en lösning som har fungerat relativt väl. I flygbolagets avtal med står det, precis som statsrådet säger, att man får mellanlanda i . Men plötsligt har någon på tyckt att man inte får göra som man har gjort . Flygbolaget får visserligen mellanlanda, men det måste ske på kommersiella grunder. kommun får inte betala för mellanlandningen. Detta är den första av många moment 22-situationer i den här affären. Eftersom det inte finns något kommersiellt underlag för mellanlandning landar inte flygbolaget längre. Sanningen är väl också att har pratat med flygbolaget och sagt att man kommer att dra in tillstånden för hela flygningen om bolaget kommer att mellanlanda och ta betalt. Bolaget hoppar alltså inte direkt över frivilligt. flyger planet i stället över huvudet på oss på – vi kan faktiskt se visuellt när det passerar oss, vilket känns jättemärkligt. Vi står med en flygplats utan förbindelse med . Statsrådet säger i sitt svar att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska, vilket är en hedervärd ambition som även vi i delar. Men jag måste fråga på vilket sätt flygets miljö- och klimatpåverkan minskar genom att flygplanet flyger över huvudet på oss och fortsätter ned mot . Eftersom detta till stor del handlar om tjänsteresor kommer dessutom företagen, som säger, att ta bilen i stället. har det förts diskussioner med om hur man ska kunna lösa situationen. Som statsrådet påpekade gör sin bedömning av vilka linjer som ska omfattas av trafikplikt, och av någon anledning har man alltså valt att inte belägga flyglinjen –med trafikplikt. Däremot säger man att linjen –ska ha fortsatt trafikplikt, och man säger att även ska ha trafikplikt – trots att det finns bättre förutsättningar och är närmare till andra flygplatser där än i . Detta kompliceras också av att säger att man inte kan ge statsstöd till en flyglinje om det går att nå huvudstaden på . Här har lagt och säger . Vi hamnar precis – om man nu skulle råka bo på . Då tar det strax . Statsrådet vet kanske att upptagningsområdet för norra utgör av yta, vilket är lika stort som . Det tar minst två och att ta sig från ned till för att sedan kunna åka tåg. Det innebär att det tar minst sex och enkel resa och tur och retur. Detta tycker är en god tillgänglighet, men det tycker inte jag. Jag undrar om statsrådet delar bedömning. 20 (M): Herr talman och statsrådet ! Jag håller fullkomligt med om att det är viktigt att hela landet ska leva och att det är avgörande för entreprenörskap och småföretagande på landsbygden att vi har en väl fungerande kommunikationsplan och fungerande kommunikationer. Små och medelstora företag är beroende av kunder och leverantörer ganska långt utanför hemorten. Det är inte bara kontakter med andra delar av som krävs utan även med kontinenten. Utan goda kommunikationer är det svårt att fortsätta att verka och utvecklas i .