prot · H50983 · 2018-03-13 00:00:00 — arbetar med fler plattformar och ska så göra av det enkla skälet att det viktigaste målet måste vara att nå så många resenärer som möjligt. Vi kan inte vänta på att gamla system och informationstavlor ska fungera fullt ut. Det ska de naturligtvis göra, men vi måste hitta fler sätt att nå resenärerna med rätt information. Det i sig ger ju dig som resenär en möjlighet att själv förfoga över valet att i värsta fall ta ett annat alternativ. Med hänsyn till personer som inte kan tillgodogöra sig eller lätt förflytta sig är det ännu viktigare. Det är en tydlig dialog jag fört med . Jag vill också passa på att säga något jag tycker är viktigt. och tågoperatörerna får mycket kritik när det uppstår fel. Men vi ska komma ihåg att det är en fantastisk insats de gör, personalen som möter trötta resenärer, hittar lösningar och gör allt de kan för att tågen ska komma fram. Den förtjänar också beröm, den arbetsinsats de gör. 95 (M): Tack, ministern, för en bra debatt! Den lyfter fram ett problem som vi ser gemensamt här och . kom en häpnadsväckande rapport om att 43 000 besiktningsanmärkningar väntar på att åtgärdas. Vi fördubblade anslaget därför att underhållet var eftersatt innan vi tillträdde i alliansregeringen. Vi kan stå här och prata om det men det verkar inte vara pengar som fattas i systemet, utan pengarna arbetar inte som de ska. Det måste vara det som är felet. Om det är 43 000 besiktningsanmärkningar som väntar på att åtgärdas, fattas det pengar eller struktur eller processlogistik? Någonstans är det ett stort fel. Det handlar också om våra skattepengar. Hur ska de användas? Här skickar man in miljarder – 1,3 eller 1,4? De finns i potten nu men arbetar inte på det sätt de ska, för då hade vi ju inte stått där på perrongen med alla pendlare och frusit – eller svettats , för det är inget vinterproblem. Jag är glad att vi har samsyn i det här, men jag vet inte riktigt vad jag ska svara pendlarna eller . Det finns ju ingen möjlighet att det kommer att förändras snabbt trots att vi fördubblade anslaget och ni har lagt på ytterligare. Ändå ser det ut på det här sättet. Det är väl bara att konstatera att det är för trångt på spåren och att anläggningarna är utslitna. Jag hörde till exempel att det inte längre finns reservdelar därför att järnvägen på vissa håll är så pass gammal – som vår gamla stambana, som var den första i . Då måste man byta ut helheten. Allt kanske behöver stå still för att vi sedan ska kunna åka och komma till jobb och skola och så vidare. 96 Statsrådet (S): Tack, , och , för en bra diskussion om problemen! Det är klart att jag kan och väljer att göra tydlig partipolitik av detta och anklaga inte minst den förra finansministern, som sa att vi har överinvesterat i järnvägar. Det hör till i politiken. Man ska också vara tydlig med att om man valde att investera i skattesänkningar i stället för i sådant som bygger ett land starkt, som att säkerställa att vi har bra kvalitet i järnvägssystemet, får det konsekvenser. Dem har vi nu fått ärva. Jag ska ändå säga att jag uppskattar intresset för vad vi kan göra här och . Det tror jag är frågan som många ställer sig. Här vilar inte jag på hanen. Även om det är viktigt med de resurstillskott vi gör och även om den nationella planen med de investeringar på 700 miljarder vi presenterar kommer att ha betydelse kommer det att ta sin tid. De järnvägsunderhållssatsningar som vi nu gör är otroligt stora – en 47-procentig ökning. Men det kommer också att innebära utmaningar för tågsystemet när man ska genomföra detta. Det är naturligtvis avgörande. Men vi måste också vara tydliga i kraven och ansvarsställandet på tågoperatörerna, och underhållsföretagen så att vi får valuta för pengarna och effekter av de insatser vi nu kräver. Det är ett av skälen till att jag aviserat en förändring av organiseringen av underhållet och en ökad andel i egen regi. Men det är också ett av skälen till att jag tycker att man bör samplanera underhållsinsatserna tydligare, att vi ska öka uppmärksamheten kring spårspring, att vi ska säkerställa bättre information ut till resenärerna och inte minst att vi ska se till att operatörerna inte gör egna, regionala upplägg som ökar osäkerheten utan faktiskt följer de regler som finns. Då kommer vi också att få bättre ordning och reda i trafiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2017/18:407 om kostnader för bärgning 97 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta i syfte att klargöra betalningsansvaret och vilka verktyg jag är beredd att ge , och enskilda bärgare så att de på plats kan lösa situationen med bärgning av fordon och därmed undvika att tredje man drabbas. Jag ser allvarligt på detta problem och delar oro över att fordon blir stående, trafikfarligt eller inte, på eller i anslutning till våra vägar. Det är dock ägarens uppgift att se till att fordonet bärgas bort från platsen. Om ägaren inte flyttar eller bärgar bort sitt fordon på uppmaning av eller har myndigheterna med stöd av lag och förordning om flyttning av fordon i vissa fall rätt att flytta eller bärga bort ett fordon. tog fram en rutinbeskrivning om hur myndigheten ska genomföra en sådan flytt, och har liknande stöd i föreskrifter och allmänna råd om flyttning av fordon. Ägaren av det fordon som har flyttats med stöd av denna lag är skyldig att ersätta kostnaden för flyttningen och även för eventuella övriga åtgärder som myndigheterna vidtagit med stöd av lagen. Ett privat bärgningsföretag kan, enligt retentionsrätten, hålla kvar fordonet i obegränsad tid till dess att betalning skett. Det är viktigt att bärgningsföretag utnyttjar de möjligheter som finns så att dessa fordon så fort som möjligt bärgas bort. Jag kommer därför att ta upp frågan med i de avstämningar jag har med myndigheten. 98 (M): Tack, ministern, för svaret! Låt mig börja i det ministern beskriver i sitt svar, fru talman: den rutinbeskrivning som har . Trots denna har vi haft en hel del exempel den här vintern – alltför många exempel om jag får omformulera mig på det sättet – där utländska lastbilar blir stående och man för en diskussion om vem som ska betala för att bärga den utländska lastbilen när föraren vägrar betala. Det är nämligen det som har börjat hända. De privata bärgningsföretagen är beroende av att få betalt för det jobb de utför. Får de inte betalt kan de inte betala löner eller köra sina fordon, så detta är enkelt. Alltför ofta får de, när de har bärgat de utländska lastbilarna, aldrig betalt i efterhand. Det de då har börjat göra, vilket man givetvis har full förståelse för, är att kräva betalning på plats innan fordonet flyttas. Detta är fullt naturligt. Vi har haft en del situationer denna vinter. Det som gjorde att jag skrev denna interpellation till ministern var just ett exempel där trafiken längs , den viktiga blodådern från till landvägen, med få sätt att omdirigera trafiken, blev stående timme ut och timme in. Köerna växte och tusentals trafikanter blev stående. Stora ekonomiska värden skadas när sådant sker. Många människor drabbas privat och personligt. Det försvårar för räddningsfordon och många andra. Och där står man och för ett samtal om vem som ska betala mellan polisen, och den som har orsakat olyckan med en lastbil som står och blockerar hela vägen. Frågan är mycket enkel: Den som ska få sitt fordon bärgat ska betala. Det säger ministern också – vi är helt överens om detta. Problemet uppstår när man vägrar betala och i stället väntar och låter någon annan betala så att man själv slipper. Jag tycker att detta är fruktansvärt provocerande, och det tror jag att alla de tusentals människor som står och väntar också tycker, när de får klart för sig varför de väntat: för att någon vägrar betala. Jag tycker att ministerns svar är bra. Det är inte alla gånger man säger det när man står här och debatterar. Jag tycker att det är bra att du tar upp en förnyad diskussion med så att man snabbt reder ut situationen på plats och ger möjlighet att bärga fordonet, kvarhålla det och vänta på betalning för alla de ytterligare kostnader som uppstår i samband med att man håller kvar fordonet. Det är viktigt att den informationen går ut och når alla så att det kan börja fungera på det sättet, för så har det inte fungerat denna vinter, fru talman. Många har drabbats av att vissa har vägrat betala. Jag är mycket nöjd med detta, men mitt medskick till ministern, som jag ber honom att fundera på, är om regeringen kanske borde ta initiativ till att införa ett bötesbelopp. Här fördröjer och förhalar man medvetet räddningsarbete och möjligheten att få trafiken att flyta på igen. De samhällskostnader en enskild förare orsakar är enorma. Jag tycker att det bör vara belagt med böter att göra på det sättet. 99 Statsrådet (S): Tack, , för berömmet! Låt mig återgälda det: Jag tycker att det var en bra interpellation. Den gav mig möjlighet att både informera om vad som faktiskt gäller och dessutom göra lite extra reklam, höll jag på att säga, för begreppet retentionsrätt. Detta låter sig inte enkelt göras i en reklamkampanj, men om man ska vara riktigt allvarlig inser man att det finns starka möjligheter att bogsera bort. Det finns inga hinder i lagen. Det finns tydliga riktlinjer om vad som gäller för både polisen och . Jag läste i tidningen , som brukar innehålla mycket information till dem som jobbar inom yrkestrafiken, ett exempel från ägaren till bilbärgning, . Han beskriver just det dilemma som funnits: att man som bärgare har bärgat och sedan inte fått betalt. Detta är naturligtvis inte rimligt. I stället för att tveka att utföra bärgningen valde därför att säga: Då beslagtar jag. Så här beskriver han det: ”ägare … är luttrad vad beträffar danska Frejas tidigare löften om ersättning för andra arbeten. – De har vid tidigare bärgningar sagt att de ska betala, men när fakturan skickats, säger de bara att de inte är beställare och betalningen uteblir, säger han. Därför står nu hela ekipaget och gods, bakom lås och bom tills fakturan är betald och vi tar betalt .” Det är detta som är retentionsrätten, och den tror jag är underutnyttjad. Jag delar helt och hållet interpellantens utgångspunkt: Detta är ett otyg. Det skapar stora bekymmer, inte bara på , som visserligen är ett bra exempel, utan på stora delar av våra vägar när vi inte snabbt kan få till stånd en bärgning. Jag ska påminna om att vi från regeringens sida för inte så länge sedan ökade den hastighet med vilken bärgning kan genomföras, just för att inte själva bärgningen ska förorsaka stora bekymmer eller förseningar i trafiken. Med den belastning vi har på viktiga trafikleder är det nämligen otroligt viktigt att snabbt få undan fordon som hindrar framkomligheten. Det finns möjligheter i form av tvångslagar och retentionsrätt. Jag hoppas och tror att kunskapen om retentionsrätten sprider sig, med rätt information – sådan information som både jag och bidrar till i interpellationsdebatten. Det kommer att vara ett effektivt och verkningsfullt medel. Skulle det sedan bli nödvändigt att även initiera böter eller andra incitament har jag inga bekymmer med det, för detta är en trafikfara vid de tillfällen då det inträffar. Men jag tror också att rätt handledning och rätt utbildning hos polisen och och rätt kunskap hos bärgare om retentionsrätten kommer att innebära att man är väsentligt skarpare när det gäller att undanforsla fordon som står felaktigt placerade. 100 (M): Tack igen, ministern, för svaret! Vi tycker ju väldigt lika om detta, vilket den som lyssnar också kan konstatera. När det gäller berömmet kommer det kanske inte att komma varje gång i de här debatterna, men ibland kan det väl vara på sin plats att också säga när man tycker att ministern har gjort eller avser att göra ett bra jobb. Jag tar upp en fråga som jag menar är mycket viktig för eftersom E4 är ett av de få sätten att trafikförsörja från norr till söder. Det finns mycket få omledningsvägar. Det som har hänt den här vintern är just att man inte har kunnat omleda trafiken därför att köerna har växt så snabbt. Då finns det inga vägar att leda om till. Om jag tar upp det problemet och ministern säger att han tänker göra något åt det är det klart att jag tycker att ministern gör ett bra jobb. Jag delar givetvis uppfattningen att detta är ett problem på många håll i . Just tror jag dock har varit mer drabbad än andra ställen av det enkla skälet att ju längre norrut vi kommer, desto kallare blir det. Ekipagen från länder söder om oss i har däck med en annan gummiblandning än den vi använder i . Det innebär att däcken blir mycket hårdare när klimatet blir något kallare. Det blir då dålig funktionalitet på vägen med den typen av däck. Så det är klart att ju längre norrut man kommer och ju kallare det blir, desto oftare råkar man ut för dessa olyckor. Lägger man därtill EU-trailrarna, med en annan viktfördelning i kombination med sämre däck, är det klart att vi får fler olyckor. Vi har också haft det, fru talman. Vi har haft dödsolyckor längs orsakade av den typen av ekipage, med dåliga däck och den dåliga viktfördelning som kännetecknar EU-trailrar. Människor har alltså tyvärr förolyckats till följd av detta, och det har också, som jag sa, uppstått stora förseningar längs . Jag tycker att det är bra att ministern tänker ta upp detta med och förtydliga det. Jag tror att det behövs, för man har inte nyttjat de möjligheter som lagen medger. Jag tycker också att det är bra att ministern åtminstone överväger att använda böter som en möjlighet om man inte får ordning på detta. Tyvärr, för ministerns del, kan det väl om man vilar alltför länge på detta hända att vi hinner byta regering. Men då får väl den regeringen lösa den typen av problem . Jag tänker inte förlänga debatten mer än så. Jag tycker att ministerns svar är bra. Jag ser fram emot att ministern förtydligar för de lagliga möjligheterna att faktiskt kvarhålla dessa lastbilar när man vägrar att betala för sig. 101 Statsrådet (S): Eftersom nämner de trafikproblem vi mött inte minst denna vinter till följd av att lastbilar, framför allt från länder utanför , ofta är dåligt utrustade när det gäller däck ska jag passa på att informera om att vi , vilket jag har gett besked om i medierna, går fram med skärpta krav på vinterdäck. Detta innebär att tunga fordon ska ha vinterdäck på alla hjul och på släpen. Bussar ska också ha det. har vi, kan jag säga till dem som lyssnar och följer denna debatt, lagstiftning som gör att vi som har vanliga personbilar förväntas ha vinterdäck på alla hjul, men inte lastbilar och bussar; där är det bara på drivaxeln. Det är en lagstiftning som jag inte tycker är till fyllest. Därför går vi nu fram och skärper lagstiftningen, så att det ställs krav på vinterdäck på tunga fordon på samtliga hjul. Det i sig kommer att innebära en ökad trafiksäkerhet. Sedan har jag uppmärksammat – det har också gjort tidigare – frågan om EU-trailrar. Det är en fråga som vi själva inte fullt ut förfogar över. Det är också ett EU-regelverk, vilket gör att jag avser att ta upp detta med kommissionär när hon kommer till . Detta gör jag för att uppmärksamma henne och kommissionen på de bekymmer som EU-trailrar ser ut att skapa på svenska vägar. Detta är regeringens sätt att väldigt tydligt gå fram när det gäller trafiksäkerheten. Det handlar om att ställa krav på vinterdäck och om att se till att undersöka vilka möjligheter det finns att reglera användandet av EU-trailrar. Men det handlar naturligtvis också om att berätta om det regelverk som finns när någon blockerar. och har rätt att bärga bort ett fordon med stöd av lag och förordning. Det innebär att man har möjlighet att ställa det på ett ställe där det inte stör trafiken. Det innebär att en bärgare kan använda sig av retentionsrätten och till och med låsa in fordonet ända till dess att avgiften och kostnaden för bärgningen är betald. Det är, rätt använt, ett väldigt verkningsfullt medel. Ett stort ekipage, med en värdefull last, som står inlåst är dyrt för både åkeriet och den som har beställt transporten. Jag tror att det är viktigt att vi är tydliga här. I har man att förhålla sig till de regler som finns. skärper vi dem i flera delar på transportområdet. Det handlar om en möjlighet att låsa fast hjulen i , om ökade krav på vinterdäck och om ett beställaransvar, som vi har aviserat, så att den som beställer transporten säkerställer att den är laglig. Och det handlar naturligtvis om att använda de verktyg som finns när det gäller möjligheten att bärga bort. Jag tror att har rätt när det gäller de trafikanter som tvingas stå i milslånga köer. Det är i och för sig få tillfällen, men när det väl inträffar är det inte acceptabelt. Det produktionsbortfall och den irritation och frustration som det leder till är inte bra. Vi ska alltså använda de verktyg som finns. Vi ska säkerställa att bärgare, trafikverk och polis känner till dessa verktyg. Därför är också den handledningsinformation som myndigheten tagit fram viktig. Det handlar om att se till att den får spridning. På detta sätt tror jag att vi har goda möjligheter att få bättre ordning och reda på våra vägar. 102 (M): Ministern tog upp någonting som vi inte är överens om. Då tänkte jag att jag passar på att använda mitt sista anförande också. Det är väl bra; vi kan ju inte skiljas helt i samförstånd när vi går från kammaren. Det känns skönt. Låt mig först säga att jag delar ministerns vilja att få mer trafiksäkerhet ute på våra vägar. I den ambitionen är vi helt överens. Problemet är inte de svenska lastbilarna, med de gummiblandningar som de svenska lastbilarna har. De är trafiksäkra. Problemet är de lastbilar som kommer från andra delar av . Det handlar om EU-trailrar med sämre viktfördelning och med sämre gummiblandning i däcken – i kallt klimat blir de väldigt hårda. Det blir som bakelit. Man har ingen bromseffekt eller möjlighet till annat heller. Det är problemet. Vi har inte behandlat frågan klart, men jag skulle ändå vilja lyfta den till ministern. Frågan är om det är rätt sätt att tvinga alla svenska åkerier och lastbilar att byta till vinterdäck när de redan har säkra däck. Det är en enorm kostnad. Faktum är att man har räknat ut vad miljöeffekten blir av den åtgärd som denna regering föreslår. Den flygskatt som införs innebär marginella effekter på klimatet. De utraderas genom det beslut man fattade . Det kommer nämligen att bli ett ökat motstånd, mer slitage och mer partiklar i luften utan någon som helst nytta – man kan titta på de svenska lastbilarna, som redan med skandinaviska däck har tillräckligt bra säkerhet. Detta tycker jag är synd, fru talman. Jag delar ministerns vilja till trafikförbättringar, men jag delar inte lösningen. Jag tror att det är en mycket dålig lösning. Men låt mig ändå säga: Det var inte det som debatten handlade om. Vi är oense om detta. Vi delar ambitionen när det gäller trafiksäkerhet. Vi delar ambitionen att lösa det problem vi har haft denna vinter. Det tycker jag i grund och botten är bra. Jag vill tacka ministern för en bra debatt. Jag vill tacka , som har kommit ända från och som har lyssnat och följt debatten från läktaren. Det är dessutom den enda personen på läktaren. Jag vill tacka fru talmannen och önska alla en trevlig kväll när detta är klart. 103 Statsrådet (S): Tack för en bra och värdefull interpellationsdebatt! Det är inte läge att i sista anförandet, när inte har möjlighet att svara, gå till hårt angrepp. Men jag måste ändå säga att jag är förvånad över att man kan vara motståndare till detta efter denna vinter, med de problem vi har haft i trafiken och med de stora störningar som inte minst tunga fordon, bussar och utländska lastbilar med undermåliga däck har förorsakat i trafiken. Hur kan man då vara motståndare till att det införs krav på vinterdäck? Detta gäller inte bara svenska åkerier och svenska lastbilar. Utländska lastbilar har att förhålla sig till de regler vi har i . Detta är en lagstiftning som finns i . Och i utrustar svenska seriösa åkare sina fordon med bra däck. De ser till att inte bara av trafiksäkerhetsskäl utan också av arbetsmiljöskäl och av omsorg om sina chaufförer utrusta sina fordon med bra däck. Men de får en konkurrensnackdel när utländska företag eller oseriösa åkare väljer att inte göra sina fordon trafiksäkra. Jag vill inte att en åkare som ser till att ha bra däck drabbas av en försämrad konkurrensmöjlighet på grund av att andra inte förstår vikten av att säkerställa att fordonet är rätt utrustat. Därför går vi fram med lagstiftning. Detta innebär att utländska åkerier som kommer till svenskt territorium också har att förhålla sig till våra trafiksäkerhetsregler. Det här kommer att göra vägarna säkrare. Det kommer att innebära att fordonens förare kommer att ha en bättre arbetsmiljö. Jag är helt övertygad om att det kommer att leda till goda vinster i fråga om människoliv, färre olyckor och minskade störningar i trafiken. Efter denna vinter tror jag att vi allihop inser hur otroligt viktigt detta är. Jag vet att det är ett förslag som många inom transportnäringen har sett fram emot. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2017/18:412 om klimatmål 104 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta så att utsläppen från våra inrikes transporter minskar i tillräcklig omfattning för att klimatmål 2030 ska kunna nås samt om jag kommer att verka för att regeringen inför ytterligare åtgärder som gör kollektivtrafiken mer attraktiv och får fler att ställa bilen. Regeringen kommer att besluta om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen för åren 2018–2029. Utgångspunkten är att den ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och bidra inom ett antal samhällsutmaningar, bland annat omställning till världens första fossilfria välfärdsland. Vidare kommer regeringen även att ta fram en strategi för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. Här kan nämnas ett bonus–malus-system som stimulerar köp av fordon med relativt sett lägre utsläpp, en reduktionsplikt för successivt ökad inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel samt investeringsstödet Klimatklivet. Regeringen har även anvisat särskilda medel för uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet samt resurser för att införa en miljökompensation för godstransporter på järnväg och en så kallad eco-bonus för sjöfarten. Vidare har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för elvägar. kommer regeringen även att presentera en klimatstrategi. Kollektivtrafiken är i huvudsak ett regionalt och kommunalt ansvarsområde, men även staten bidrar aktivt till att förbättra förutsättningarna för kollektivt resande genom investeringar i transportinfrastruktur, genom stadsmiljöavtal och med en elbusspremie som ger kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter möjlighet att söka finansiellt stöd. Regeringen förstärker nu satsningen på främjande av kollektivtrafik i landsbygd. aviserade medel på –2019 utökas med –2020. För att även förbättra järnvägens punktlighet och robusthet har regeringen genomfört kraftiga förstärkningar av järnvägsunderhållet och ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med –2018. Avslutningsvis vill jag poängtera att på regeringens förslag har beslutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter – utom inrikes luftfart – ska minska med jämfört med . För att man ska nå målet behövs åtgärder på flera fronter där samhällsplanering, utveckling av effektiva transportsystem, inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra. 105 (V): Tack, ministern, för svaret! har ett klimatmål om att utsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030. har det kommit en rapport från som visar att utsläppen från vägtrafiken minskade med jämfört med året innan. Det krävs egentligen en årlig minskning på . Vi befinner oss i ett ganska allvarligt läge.