prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — Jag vet att det bland annat finns australiska företag som är intresserade av att bryta mineraler till exempel i . I kommun är ett stort arbete på gång. Det finns ett intresse för att satsa ganska mycket pengar i bygden på att göra en prospektering. Det här finns också på andra ställen i landet. Men handlar det verkligen om uran? Nej, varför skulle australiska företag göra sig besväret att bryta uran i ? De har stora urangruvor i sitt eget land. Vad de gör i kan vi lämna därhän. Det är deras business, så att säga. Men de är intresserade av att få fram de innovationskritiska metaller som både du och jag använder i våra datorer, mobiler och så vidare, . Min fråga kvarstår även här. Var kan vi se att det finns en önskan att få tillstånd att bryta uran i det här landet? Det hade varit jätteintressant för oss alla att få veta, tror jag. 115 (MP) replik: Jag tackar för replikskiftet. Tack och lov har vi inte fått se brytning av uran i . Det beror bland annat på att vi har haft det kommunala vetot och att många bolag har vetat om att det har varit komplicerat att få tillstånd att bryta uran i . Det är jag väldigt glad över. Däremot har det, vilket jag var väldigt tydlig med i mitt anförande, likväl funnits en hotbild mot de här lokalsamhällena. Jag förstår inte hur kan ha missat det på sina resor omkring i . Jag var bland annat i kommun. Där finns det en väldigt stor oro för just exploatering av uran. Exploateringen gäller även andra saker, såsom jordartsmetaller, men det är bland annat uran som det har funnits ett hot om storskalig exploatering av. Jag blir nästan överraskad över att har missat det här på sina resor omkring i . För mig har det varit väldigt påtagligt. I det kommunupprop man kan se i remissammanställningen är det uppåt 30 kommuner som har gått ihop och sagt: Hurra, äntligen kommer man vidare med ett förbud mot uranbrytning! Kommunsverige hurrar just nu över att vi äntligen kommer vidare med det här. Det tror jag är bevis nog på att det har varit ett reellt hot och att vi nu kan sätta stopp för det. 116 (MP): Jag vill påminna om att de framtida resurserna också finns i dagens slagghögar. Vi ska utveckla teknik för att använda kalkslagghögar i stället för att gräva upp . En cirkulär ekonomi som minskar behovet av nytillskott av råvaror är också ett sätt att undvika att gräva upp vår jord. Gruvnäringen kommer aldrig att kunna mätta tillväxtens munnar. Vi kommer aldrig att kunna ha en resurseffektivisering globalt som innebär att vi slutar att utöka hålen i jorden så länge vi inte också satsar mer på resurseffektivisering än på att pumpa upp en tillväxt med hjälp av finansiella instrument. Det är grunden. Sedan tittar vi på hur näringen ser ut. Vilken verklighet lever människor i som säger att det är så eländigt för gruvbolagen i ? Titta på de expertinstitutioner som utvärderar det . är väl det mest kända. Där ligger trea i världen. Då jämför man inte länder utan till och med regioner i och på konkurrenskraft och investeringsmöjligheter. Är våra miljölagar ett problem? Nej, det är de inte. Tvärtom tycker investerarna att vi har en väldig stabilitet i . När det gäller transparensen i har vi fått högst betyg av investerarna. Det är som tycker att processerna uppmuntrar investering. Det är högst av alla län När det gäller tidsåtgången för tillstånd räknar med att tillståndsprocessen tar eller mindre. och ligger i topp. Är de oroliga för att inte få sina tillstånd? Nej, av de intervjuade gruvbolagen säger att de är mycket övertygade eller övertygade om att få tillstånd. Sluta att måla denna svarta himmel! är ett paradis för gruvinvesterare. Faktum är att det är ett extremt paradis. Tittar man på skatterna ligger vi nästan i botten. Av de etablerade gruvnationerna ligger vi i botten . Nej, tacka vet jag och min motion om att återinföra kronoandelsinstitutet! Det instiftades , och togs det tillbaka. Det kanske var en överdriven skatt, men vi kan utreda det. Då skulle man ge hälften av det man hittade till farbror . Hälften av det välstånd man gräver bort för framtida generationer skulle gå tillbaka till staten. Det är väl rimligt? Gruvor återmineraliseras inte. Det man tar ut finns inte kvar . En gruva man inte öppnar finns kvar till en annan tid när den är mer lönsam. Det är en klok investeringspolicy att ha en avgift som gör att vi inte tömmer gruvorna nu när man får dåligt betalt utan att de finns kvar till den gång man kan få mest betalt. Det är en klok och ansvarsfull gruvpolitik. Vad kommer det ifrån att det skulle bli jobb? Har ni inte träffat , , och ? Alla satsar på artificiell intelligens, automatstyrda bilar och joysticksgruvor. Vilken planet är ni på? Det blir inga jobb av detta! Gruvjobben kommer att försvinna. Det är bra, för det är farliga jobb. En del kommer att finnas kvar, men då sitter man med en joystick i stället för en tung maskin. Artificiell intelligens kommer att underlätta. Du exploaterar gruvorna mer effektivt med mindre resursåtgång. Det är där framtiden ligger. Det handlar inte om någon gammaldags policy om att minska regelverk och riskera miljön. välstånd bygger på att vi skyddar vatten, rennäringen, turism och möjligheten till rekreation. Visst finns det plats för gruvor i . Vi har ett stort land med många resurser. Men vi ska inte ha någon rea på gruvorna. Nej, för en ansvarsfull gruvpolitik som balanserar framtida generationers behov av att utnyttja våra resurser med våra behov av att utnyttja dem nu! 117 (KD) replik: Det är fantastiskt att höra en sådan framstående miljöpartist som stå och berömma svensk gruvnäring. Det är helt otroligt. Det är tur att det spelas in så att vi vet att det händer. När det gäller hänvisningen till måste det vara väldigt gamla siffror som har. Senast presenterades den årliga undersökningen. har ramlat från plats åtta till plats sexton för hur man upplever att det ser ut i för gruvnäringen. Överst på listan hittas , som klättrat från plats fem. Det finns också ett antal andra kriterier. Ett av bolagen som har fått svara i undersökningen säger: har ett stabilt system, men det finns fortfarande utrymme för förbättring. Investerare oroar sig för tillståndsförseningar, utdragna rättsliga tvister och inkonsekventa miljöregleringar. Jag kan tycka att det lite grann är tvärtemot vad ville framföra här. Jag har en fråga. Är det inte så att med alla saker som för fram som subvention av elcyklar, elbilar, det ena med det andra – vi hörde här talas om artificiell intelligens – att allting kräver någon form av innehåll som kommer från gruvorna? Hur har tänkt sig att den svenska gruvnäringen ska kunna utvecklas på området? 118 (MP) replik: Du vet att de inte jämför länder utan regioner och länder i rankningen. Jag nämnde länder. Det är därför vi får lite olika siffror. Mina siffror är från förra årets rapport. Det är inte så gammalt. har vi klättrat. Dessutom finns det många, upp till ett tjugotal, parametrar som man jämför. Du har valt ut en av dem, den samlade. ligger helt klart på den övre halvan och är ibland i toppen på de flesta områden när det gäller konkurrenskraft för industrin. Det innebär att vi har extremt generös gruvlagstiftning och välfungerande myndigheter, vilket är positivt. När det gäller försörjning av sällsynta jordartsmetaller och liknande kan vi inte ersätta ett miljöproblem med ett annat. Vi kan inte säga att vi ska använda kolgruvor mindre och sedan öppna nya gruvor för sällsynta jordartsmetaller som förstör dricksvattnet i . Det håller inte. Då byter man ut ett miljöproblem mot ett annat. Om vi ska använda naturresurser kan vi börja med att stänga flödena. Jag vet inte hur många mobiltelefoner ni har hemma i era byrålådor, men jag är säker på att det här i genomsnitt är mer än en. Att återvinna och sluta flöden är också en resursbas. Det är vad jag menar. De nya gruvorna är städerna. Det handlar om att återanvända. Om vi har en gammal teknik där mineralerna finns återanvänder vi dem och använder dem till mer effektiva saker. Att ständigt behöva utöka gruvbrytningen är inte hållbart. Vi lever på en begränsad planet, och förhoppningsvis ska vi leva här till. Då kan inte vår generation tömma jorden för alla framtida generationer för att vi är för slappa för att ta hand om våra avfallssystem och våra ekonomiska system. Därför är det viktigt att man har en hållbar arbetsmarknadspolitik där man inte ständigt bygger nya jobb på ökad tillväxt och ökade skulder som kraschar både ekonomin och ekologin. Om du frågar är mitt generella svar att det gäller att växla in effektivitetsvinster i kortare arbetstid snarare än ständigt ökad konsumtion. Där har du nyckeln till en hållbar lösning. 119 (KD) replik: Det låter lovvärt. Det kanske är så att inte skulle vara de som driver på att vi ska använda elcyklar i stället för att kunna trampa på som vi alltid har gjort med vanliga cyklar. Varför ska vi ha batteridrift för ett fordon som vi har använt på ett helt annat sätt som inte har skapat någon större miljöpåverkan tidigare men helt plötsligt kommer att göra det? Sanningen är den, , att vi har väldigt få företag inte bara i utan i världen som kan ta till vara och återvinna batterier av olika slag. Det är mycket få företag. Ett av dem som kan göra det och ta till vara de beståndsdelar som vi är i så desperat behov av allihop är utanför . Med politik riskerar den verksamheten att få stänga snarare än att utvecklas. Om vi nu ska prata om en cirkulär ekonomi och om ett cirkulärt samhälle är det väl alldeles perfekt att ha ett land där vi kan ta fram de metaller och mineraler som behövs för en utveckling av det svenska samhället och där vi kan ha produktion och sedan återvinning och återanvändning, så att vi har just det kretslopp som talar så väl om. Men hur ska det gå till när man genom politiska beslut ser till att vi blir ännu mer beroende av just batterier som innehåller detta? Det vill du och ditt parti egentligen inte ta upp – om ni ska vara ärliga. 120 (MP) replik: Ja, i kärnvapen finns litium som reflekterar neutroner. Det kan man avveckla. Då finns det mer där. Men ni vill inte skriva på den globala konventionen. En stor del av användningen av litium handlar om batterier, till exempel, globalt. Men det är bara ungefär en tredjedel av användningen. När det gäller den användningen kan jag säga att det går åt 100–200 gånger så mycket batterier till en elbil som det går åt till en elcykel. Sedan kan jag delvis hålla med dig. Jag är lite hardcore-gammaldags, så jag kör inte elcykel själv. Men vi har en elcykel hemma. Den är bra att ha när man ska skjutsa båda barnen i kärran bakom cykeln i uppförsbackarna. Jag kan göra det med elcykeln och slipper då att använda en bil. Det finns många användningar för elcykeln, och jag gläds åt att många fler har möjlighet att testa en elcykel. Om folk skaffar en elcykel i stället för en andra bil eller till och med en första bil har de sparat in 100 gånger mer än om de hade köpt en ny bil. Det är väldigt bra. Sedan har väl ändå och regeringen bidragit till att underlätta användningen av cykel genom att till exempel ge reparationsavdrag och genom att göra det billigare, så att man kan använda sin cykel på ett enklare sätt. Jag tror att vi faktiskt främjar det. Man kan titta på de trafiksatsningar som miljöpartister runt om i hela har gjort. Vi har underlättat när det gäller cykelbanor. I är det helt fantastisk plogning och saltning som gör att man kan ta cykeln . Det finns alltså många områden där vi bidrar till att ställa om. Varenda människa som använder en cykel i stället för en bil gör en enorm resursbesparing, så netto kommer vår politik att leda till en betydligt minskad mineralanvändning. Jag tror inte att du behöver oroa dig för detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om personlig skyddsutrustning betänkande 2017/18:CU11 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om personlig skyddsutrustning (prop. 2017/18:51) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:UbU13 121 (M): Det känns som att vi nu kommer till ett helt annat ämne än mineraler, som debatterades tidigare. Jag skulle vilja börja med någonting positivt. Jag tror att vi alla inser att svensk förskola faktiskt är unik. Den är alldeles fantastisk. Det är många som kommer från andra länder till för att titta på vår förskola. har jag gjort en hel del besök i förskolor i . Jag förundras över vilken fantastisk verksamhet det är. Det är fokus på lärande. Det är barn som trivs och är trygga. Steg för steg har förskolan mer och mer levt upp till sitt namn, alltså för-skola. Det är alltså fokus på att man ska lära sig saker och på den pedagogiska kvaliteten. Det är viktigt att säkerställa att läroplanen blir verklighet på alla förskolor. Skolinspektionen har kommit med en rapport, , där man har tittat på kvaliteten i förskolan. Man pekar på många brister när det gäller likvärdigheten. Även om vi på många ställen har en fantastisk verksamhet ser det alltså väldigt olika ut. I debatten pratar vi mest om likvärdighet när det gäller skolan, men det är tydligt när man läser Skolinspektionens rapport att det brister även inom förskolan. Inom skolan pratar vi mycket om att det skiljer mellan olika bostadsområden. Här finns det inte lika tydliga mönster, men kvaliteten är ojämn. Förskolan lägger grunden för skolan och är väldigt viktig för många barn, inte minst de som har särskilda behov eller som har ett annat modersmål än svenska. Det finns forskning som visar att de barnen klarar sig bättre i skolan om de har fått gå i en bra förskola. En av de viktigaste förutsättningarna för att den nya läroplanen ska fungera bra är att vi har utbildade förskollärare. Här börjar det verkligen se riktigt illa ut runt om i landet. Arbetsförmedlingen klassar bristen på förskollärare som en knapp femma på en femgradig skala. Det är alltså ett av de områden där det är störst brist. Det är liknande problem som vi ser på skolans område. Detta riskerar att omkullkasta hela förskolans potential, våra barns lärande i skolan och ytterst våra möjligheter att konkurrera med kunskap. Bristen på förskollärare är också någonting som Skolinspektionen tar upp som en kritisk punkt i sin kvalitetsgranskning. Av de drygt 100 000 som finns i förskolans personal är det som är utbildade förskollärare. Men , vilket är nästan en tredjedel, av dem som arbetar i förskolan har inte någon som helst utbildning för att arbeta med barn. Det behövs betydligt fler insatser för att öka kvaliteten på personalen i förskolan än bara att öka antalet platser på förskollärarutbildningen. Förskolan lägger grunden för det livslånga lärandet, och för framtida möjligheter att konkurrera med kunskap är förskolan väldigt viktig. För oss moderater är förskolan en viktig hörnsten i utbildningskedjan, och det är någonting som vi måste befästa och utveckla . En bra förskola lägger grunden för social rörlighet och en bra kunskapsutveckling. Det är därför viktigt att fler barn får ta del av förskolans verksamhet. Vi satsar i vår budget pengar på att barn till arbetslösa föräldrar ska kunna gå i förskolan avgiftsfritt. För de barnen kan förskolan vara en viktig förebyggande faktor så att de inte blir andra generationens arbetslösa utan kan få ett bättre liv än sina föräldrar. Precis som för skolan är ett bra ledarskap nyckeln till en bra förskola. Vi moderater vill stärka förskolechefens uppdrag och status, och vi vill att man ska se över hur befattningsutbildningen kan bli obligatorisk även för skolledare inom förskolan. Man behöver också se över befattningsutbildningen, så att den kompletteras med delar som är relevanta för skolledare inom förskolan. Vi är djupt oroade över denna regerings bristande intresse för förskolans utveckling. Fokus har legat mer på populistiska utspel, som satsningen på minskade barngrupper. På papperet kan det se ut som en framgång, men i praktiken har inte personaltätheten ökat. Många förskolor har helt enkelt bara delat upp gruppen. Jag var på en förskola där man sa: Vi har 18 barn och tre i personalen. På papperet har vi nu tre grupper med sex barn i varje. Vi kan alltså ta del av dessa statsbidrag. Då ger inte de pengarna någon som helst utväxling när det gäller kvaliteten. Man kan titta på riktmärkena när det gäller barngruppernas storlek. Det var en anledning till att de togs bort. Om man inte lägger pengar bakom och om man inte ser till att det utbildas tillräckligt många förskollärare får ju detta väldigt liten effekt ute på förskolorna. Enligt Skolinspektionens rapport om kvalitet i förskolan brister en majoritet av kommunerna när det gäller tillsyn av fristående förskolor. saknas det på många håll rutiner och strategier för tillsyn. Det saknas tydliga beslut när man har gjort sin tillsyn. Det brister också när man följer upp påtalade brister på fristående förskolor. Vi moderater vill att man ska se över tillsynssystemet när det gäller förskolorna och förändra dagens kommunala ansvar, för det är viktigt att vi har en tydlig uppföljning av kvaliteten på alla förskolor i . Över många kommuner och fristående förskolor hänger just nu ett mörkt moln som stavas: vinstbegränsning i välfärden. Jag skulle säga att förslaget kommer att slå hårdast mot just förskoleverksamhet. De allra flesta företag inom förskolan är små. Över hälften har färre än tio anställda. går av förskolebarnen i i fristående förskolor. Enligt den egentligen enda seriösa konsekvensutredning som gjorts – den har gjorts av – är det av dessa små företag som inte kommer att klara sig om det förslag som kommer att läggas på bord nu blir verklighet. Förutom att det naturligtvis påverkar både personal och elever ute i förskolorna, och har skapat väldigt mycket oro ute på fristående förskolor, är det en katastrof för de kommuner som kämpar med att få tillräckligt många förskoleplatser. Enligt SKL behövs 600 platser ytterligare bara för att upprätthålla status quo när det gäller gruppstorlekar och annat. Om man sedan har ambitionen att det ska bli bättre, mindre grupper och högre personaltäthet, behövs det fler avdelningar och ännu fler förskolor. Vi moderater vill ha seriösa aktörer som driver förskolor, och vi vill ha höga krav på dem som driver verksamhet. Vi vill ha tydliga kvalitetskrav, gärna mätbara kunskapsmål. Vi vill ha en tuff uppföljning. Det gynnar kvaliteten och garanterar valfriheten. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. 122 (SD): Vi står egentligen bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 12. Det här är den absolut viktigaste delen för våra barn, och då menar jag hela vägen för barnen i skolsystemet. av det vi lär oss här i livet lär vi oss . Det är den stora inlärningsperioden. Hur mycket fakta och vetenskap finns det då som vi har tagit till oss när det gäller förskolan? Tyvärr alldeles för lite. Vi skulle kunna förbättra systemet på olika sätt, både genom att titta på vad vi gjort tidigare i och genom att titta på hur andra länder jobbar med de små barnen. Här har vi mycket att arbeta med och mycket att ta till oss. Jag har själv tre små barn, och är det någonting som jag har uppskattat med förskolan är det att de tränar väldigt mycket på svenska språket i alla olika former. Framför allt i leken lär man sig att samarbeta, konversera och tala med de andra barnen. Den minsta fröken är och lärde sig prata , och jag vet inte om hon har varit tyst dess. Men det är väl kanske positivt att hon verkligen försöker träna, och det är precis vad barn gör i den åldern. De repeterar sånger, läten och olika ljud. De tränar sin verbala förmåga. Befinner man sig då i en alldeles för stor barngrupp och med för få vuxna, då har vi ett problem därför att då försvinner man som den lilla individen. Barnen ska lära sig att klä på sig, att äta och så vidare. Väldigt mycket av detta sköts självklart i hemmet. Men förskolan ska ju ge barn möjligheten att repetera. Många barn är ensambarn och får kanske inte chans att stötas och blötas med andra barn i hemmet, och i det avseendet är förskolan unik. Vad har vi då gjort? Är lönerna och arbetsmiljön för personalen så pass bra att alla säger ja tack till att söka sig till förskolläraryrket? Nej, tyvärr är så inte fallet. Förskollärarnas löner har halkat efter , och ansvaret för arbetsmiljön har inte skjutits över till en statlig huvudman, som det borde vara, utan det ligger snarare på varje enskild kommun. Här kan vi se väldigt bra kommuner men också kommuner som har misslyckats i den här rollen. Vad har då SD för förslag? Jo, vi har ett antal käpphästar som vi skulle kunna bidra med så att det jag tagit upp förbättras. Vi vill se till att lönerna höjs och att arbetsmiljön förbättras. Vi tittar också på små saker som kan tyckas vara elementära, som maten. Hur viktigt är det inte för de här små barnen att få i sig rätt mat, att maten hamnar där den ska hamna, i munnen, och att man lär sig att tycka om de olika maträtterna? För de små barnen blir det oftast varje gång de ska äta. Vad finns det då i maten? Är maten i förskolan bättre än den mat vi erbjuder våra fångar på svenska fängelser? Är den bättre än den mat vi kan köpa på restaurang? Är den bättre än den mat som vi erbjuder våra äldre? Det skulle vara mycket intressant att göra en undersökning av hur högkvalitativ maten är i alla 290 kommuner, för om det är någonting som kommunerna blivit duktiga på sedan de blev huvudmän är det, tyvärr, att dra ned på maten och inte ha den bästa kvaliteten. Vi vill ha en evidensbaserad kunskap för de här barnen. Vi vill att pedagogerna vidareutbildas i barns lärande och lek, vilket tyvärr är undermåligt i det här fallet. Vi vill inte ha en genusbaserad kunskap. Barn är barn, oavsett kön. Det viktiga är att det är evidensbaserat vad barnen får lära sig och att det är förankrat. Hur tränar man då små barn? Vi sverigedemokrater vill att det väldigt mycket ska ske genom den fria leken med olika saker som tränar språket och samarbetet. Sådana elementära saker som att kunna sitta still, vilket är viktigt när man sedan börjar skolan, är också en viktig del. Modersmålet har nämnts här tidigare. tycker inte att modersmålsundervisning är något som ska bedrivas i förskoleundervisningen. Svenska ska vara det språk som alltid talas. Är det så att man vill ha ett flerspråkigt barn – absolut – men då anser att det är föräldrarnas ansvar. Det finns inget negativt med det, men det är inte skolans ansvar. Det finns också ett antal barn som kallas för särbegåvade, fru talman. Vad menas då med särbegåvade? Jo, de barn som inte får tillräckligt med undervisning i förskolan. Detta problem åläggs pedagogerna väldigt ofta att försöka lösa trots att de inte har rätt verktyg, för tyvärr innehåller lärarutbildningen alldeles för lite för att de ska kunna stimulera de särbegåvade barnen. Vi har föreslagit en barnomsorgspeng. vet vi att det finns en brist på förskollärare. Vi vill självklart att så många som möjligt går in i förskolan. Men vi kanske måste titta på alternativa lösningar. Den barnomsorgspeng som vi har föreslagit innebär helt enkelt att man som förälder i stället för att kasta in sitt barn i förskolan så tidigt som det bara går, kanske , kan använda barnomsorgspengen och dela med sig av den till närstående som mormor, morfar, farmor och farfar – personer som finns omkring barnet i vanliga fall. Här finns det en lösning som vi kan komma fram till. Vi har också föreslagit att dagbarnvårdarna, eller dagmammorna i mer vanligt tal, får en chans att komma tillbaka. När vi får extremt stora kullar med barn räcker nämligen inte lokalerna till. Då är dagmamman eller dagbarnvårdaren en ultimat lösning, för där finns redan plats i hemmet, och man behöver inte bygga mer lokaler som sedan kanske står tomma när de stora bankullarna passerat. Men kommunerna har gjort det näst intill ekonomiskt omöjligt för personer att bedriva verksamhet som dagbarnvårdare.