prot · H50972 · 2018-02-14 00:00:00 — Innan vi inleder debatten vill jag välkomna representanterna för den diplomatiska kåren till den utrikespolitiska debatten. § 1 Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (S): Herr talman, ärade ledamöter, representanter för den diplomatiska kåren, kära åhörare! är det beslutade om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor. Det är ett bra tillfälle att påminna om det som ger vår demokrati dess liv: de människor som bär upp den – svenska folket, politiker och tjänstemän, journalister, civilsamhället och vi här i kammaren. Jag säger detta därför att olyckskorparna nu kraxar om att den stundande valrörelsen kommer att bli smutsig. Då vill jag svara: Det måste inte bli så. Det bestämmer vi ju själva. Vi här inne kan bestämma oss för att bedriva politiken med värdighet. Vi kan välja att debattera med respekt för varandra och för sanningen. Demokratin är kärnan i utrikespolitik. Dess uppgift är att skapa trygghet när omvärlden är orolig. Utrikespolitiken hanterar de förändringar som sker runt om oss: klimatet, som också hotar vår säkerhet, länderna som sluter sig inåt och människorna som flyr. Vår uppgift kan sammanfattas på följande sätt: Det främsta målet med utrikespolitik är att värna om vårt lands och vårt folks trygghet. Vi gör det gemensamt med andra genom en aktiv utrikespolitik där diplomati, dialog och samarbete är våra viktigaste verktyg. Vårt engagemang för frihandel, jämlikhet och jämställdhet och vårt omfattande bistånd är viktiga delar i denna politik. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning i EU och ökat samarbete på bred front i och , inom FN och , med Nato och genom en stark transatlantisk länk. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vi ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Vår säkerhet är beroende av att den europeiska säkerhetsordningen respekteras, och vi ska verka genom EU samt i och för att upprätthålla den. trygghet börjar i vårt närområde. Vår region ska kunna stå emot påfrestningar och motverka försök att skapa splittring och instabilitet. Regeringen arbetar aktivt mot sådana hot, oavsett om de orsakas av terrorism, om de sker på cyber- och hybridområdet eller militärt. Våra relationer till , och är viktiga. uppmärksammar vi att det är de utropade självständighet. har ett särskilt ansvar för samarbetet mellan länderna runt . Vi är ordförande i , och Östersjöstaternas råd och leder de nordiska och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetena. Vi vill göra vår region tryggare och mer hållbar, till exempel genom ungdomsutbyten, innovation och digitalisering, klimatsmarta städer samt genom att motverka människohandel. deltar i flera av dessa format. och EU söker dialog och samarbete med inom områden av ömsesidigt intresse – exempelvis klimat, handel och katastrofinsatser. Sådana kontakter bidrar också till vår säkerhet. Men bär ansvaret för konflikten i östra , som har resulterat i över 10 000 dödsoffer. Vi fördömer den ryska aggressionen, inklusive den illegala annekteringen av . Dessa flagranta brott mot folkrätten är det allvarligaste hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. EU:s sanktioner ska bibehållas så länge skälen till att de infördes består. Även den inrikespolitiska utvecklingen i är negativ. EU finns till för medborgare. Om vi glömmer detta riskerar vi att tappa folkets förtroende. Därför måste sociala frågor, rättvisa jobb och god arbetsmiljö få större plats i EU-samarbetet. Det var även temat för i . EU-samarbetet ger oss fred, trygghet och tillväxt. är en aktiv medlem i EU, och vi är bekymrade över en växande intolerans och den minskande respekten för rättsstatens principer i vissa medlemsländer. EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena. Vi arbetar för ett EU som är aktivt i världen, i fråga om utrikes- och säkerhetspolitik och med en politik för fri och rättvis handel. EU ska ha en ambitiös klimatpolitik och stå upp för ingångna klimatavtal. Det är också viktigt att EU får ett gemensamt asylsystem som är rättssäkert, humant och långsiktigt hållbart, där alla länder tar sitt ansvar. utvecklas EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik. Vi bidrar till samarbetet Pesco, som stärker den operativa förmågan och effektiviteten på försvarsområdet. Tillsammans med och leder vi utvecklingen av EU:s civila förmåga att förebygga och hantera konflikter. Vi beklagar beslut att lämna EU och önskar att det sker under ordnade former samt att EU och fortsatt ska ha en nära relation. EU-perspektivet ska vara tydligt för länderna på västra , men det ställer krav på fortsatta reformer – ett arbete vi stöder. Vi står bakom länderna i östliga partnerskapet i deras ambitioner att närma sig EU och genomföra nödvändiga reformer. Utvecklingen i , inklusive återkommande konflikter med kurdiska grupper, är djupt oroande. Det gäller också attackerna i Afrin i norra . EU ska samarbeta med men också ställa krav på . EU bör inte stänga dörren till medlemskap. Globala utmaningar kräver globalt samarbete. försvarar en regelbaserad världsordning, och vi stöder FN:s generalsekreterares reformplaner när det gäller FN. har suttit ett av i , och vi deltar i arbetet med att förhindra krig och konflikt. Vi gör skillnad. Just nu förhandlar vi om en resolution om eldupphör i för att fortsätta säkra humanitär hjälp till de miljontals behövande. Vi har en ledande roll i arbetet om barn i väpnad konflikt. Vi har väsentligt stärkt FN:s arbete med kvinnor, fred och säkerhet. På svenskt initiativ har ett enat råd fördömt våldet mot rohingyer i . Vi arbetar för att krisen ska få en lösning och för att de som är skyldiga till brott mot mänskligheten ska ställas inför rätta. En brännande fråga på rådets dagordning är kärnvapenambitioner. Landets kärnvapen- och missilprogram är ett allvarligt hot mot global fred och säkerhet. Vi driver på för en fredlig lösning och för att sanktionerna mot landet ska genomföras. Den så kallade domedagsklockan, som visar risken för en global katastrof såsom kärnvapenkrig, ställdes fram . moderniserar nästan alla kärnvapenstater sina innehav. Orosmoln hänger över det viktiga kärntekniska avtalet med . Den här regeringen arbetar med nedrustning och icke-spridning av kärnvapen genom att överbrygga motsättningarna inom icke-spridningsfördraget, NPT, och stärka dess nedrustningsdimension. Vi kommer också att gå fram med åtgärder för riskreducering och ökad transparens. Kärnvapenmakterna, i synnerhet och , har ett särskilt ansvar. Det är allvarligt att användandet av taktiska kärnvapen diskuteras som en möjlighet. Vi uppmanar dem båda att i stället förhandla om nya nedskärningar av kärnvapenarsenalerna och efterleva avtal om stopp för markbaserade medeldistansrobotar. Ett nytt initiativ i nedrustningsarbetet är om ett kärnvapenförbud. En utredning kommer att se på konsekvenserna av ett eventuellt svenskt tillträde. Hösten präglades av en enastående rörelse. Den sammanfattas i två ord: me too. Över hela världen är kvinnor förbisedda vad gäller resurser, representation och rättigheter. Det är den enkla anledningen till att vi driver en feministisk utrikespolitik med full kraft över hela världen. I och utbildar vi kvinnor så att de får större makt över sin ekonomi. I har vi skapat en samhällsdebatt om papparollen. Medlemmar i vårt kvinnliga medlingsnätverk arbetar med , , och . är en av de största givarna till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, genom preventivmedel, mödrahälsovård och säker abort. Vi arbetar mot kvinnlig könsstympning. Det är några exempel på vår feministiska utrikespolitik. Och vi ser nu hur länder tar efter. bygger vi fler allianser, stärker fler kvinnorättsaktörer och gör livet bättre för fler människor. Det finns fyra gånger fler artiklar om män än om kvinnor på . På kommer UD tillsammans med ett femtiotal ambassader att ordna skrivarstugor för att öka antalet artiklar om kvinnor. anordnar regeringen, i samarbete med och i dialog med , on Gender Equality. Det är en stor internationell jämställdhetskonferens, dit gräsrötter och högnivådeltagare från hela världen är bjudna. Målet är att sprida resultat, lära av varandra och inspirera politiska ledare. Demokratin, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer motarbetas i världen. Det betyder att människor får mindre inflytande över sina samhällen och mindre utrymme att forma sina liv. Tryggheten i världen minskar. Denna bild bekräftas av de 135 landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som UD presenterade . Rapporterna är en grund för vår dialog med de berörda länderna. Vi har också tillsatt en MR-ambassadör och lagt fram en skrivelse till om samma frågor. står upp mot alla former av rasism och hat. I vårt arbete världen över stöder vi MR-försvarare, hbtq-aktivister, journalister och andra som är utsatta. Vi accepterar aldrig attacker på grund av etnicitet eller religion. Fackliga rättigheter är en demokratifråga. Statsministern har lanserat Global för att främja goda relationer på arbetsmarknaden. är över 75 aktörer anslutna, inklusive 18 länder. etablerar vi en långsiktig struktur för det arbetet. har bilaterala relationer med nästan alla världens länder. Genom dialog, både med nära vänner och med dem vars värderingar vi inte delar, gör vi tryggare. Relationen med är av stor vikt för utrikes- och säkerhetspolitik och för vår tillväxt. Därför ska vi fortsätta att utveckla den, baserat på gemensamma intressen och värderingar. Vi vill fortsätta att stärka våra relationer med regionens länder, och därför presenterar vi nu en handlingsplan för samarbete med . Medan fredsprocesserna i har väckt hopp är situationen i mycket illavarslande. Utvecklingen i öppnar nya möjligheter. Vi ökar det politiska och ekonomiska utbytet med och . Vi är starkt pådrivande i EU:s handelsagenda med och . Vår relation med är omfattande. Landets roll i världen växer, och med det följer ett ökat ansvar, inklusive skydd för de mänskliga rättigheterna. Vi fortsätter vårt långsiktiga åtagande i det hårt prövade . Genom vårt stöd stärker vi stats- och fredsbyggande och kvinnors deltagande. Listan över konflikter i är lång. Lidandet de har orsakat kan inte mätas. Vi stöder en inkluderande process i för en politisk lösning där också kvinnorna deltar i förhandlingarna och beslutsfattandet. Vi är en av de största humanitära givarna i Syrienkrisen. verkar för försoning och stabilisering i efter att Daish besegrats. Det gäller också relationen mellan och den självstyrande kurdiska regionen. Vi bidrar med militär utbildning, säkerhetssektorreform och bistånd. Vi är aktiva i för att hitta en långsiktig politisk lösning i och lindra den akuta humanitära krisen. De ökande spänningarna mellan och bidrar till växande instabilitet i . Det behövs en politisk dialog dem emellan. Regeringen verkar för en tvåstatslösning baserad på folkrätten i . ser då, liksom övriga EU, som framtida huvudstad för två stater. Vi har ett långvarigt vänskapligt engagemang i . Vi bidrar till dess demokratiska statsbyggande och med stöd till flyktingar genom Unrwa. Vi är en vän till och står upp för dess legitima säkerhetsbehov. Utvecklingen i är mångskiftande. Några länder har stark tillväxt. Afrikanska unionen stärks, och det regionala samarbetet ökar. fortsätter krig och humanitära kriser att tvinga människor på flykt. Konflikter och klimatförändringar förvärrar säkerhetssituationen i Sahelområdet. Instabiliteten är en grogrund för radikalisering. Vi tror på samarbete och deltar i FN:s och EU:s insatser i , stöder uppbyggnaden av Sahelländernas egen säkerhetsstyrka och ökar biståndet till regionen. Vi ser positiva tendenser i som också lider av utdragna konflikter och spänningar. Vi ökar biståndet och är aktiva för att förebygga konflikter och stärka utsatta grupper. Maktskiftet i är en historisk möjlighet. Den nya regeringen måste nu infria sina löften om politiska och ekonomiska reformer. I råder en akut politisk och humanitär kris. Vi verkar för ett fredligt och demokratiskt maktskifte och lyfter särskilt vikten av kvinnors deltagande. mördades FN-experterna på uppdrag i DR . Vi arbetar outtröttligt för att morden ska utredas och för att de ansvariga ska ställas inför rätta. När vi verkar för hållbar utveckling och fattigdomsminskning sprider vi trygghet i världen. Därför ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Vi är ett av få länder som ger av vår bruttonationalinkomst till bistånd, och vi arbetar för att fler länder ska nå upp till FN:s mål om av bni. Skatteintäkter är grunden till att bygga ett fungerande samhälle. arrangerar regeringen en internationell konferens om att förbättra utvecklingsländers kapacitet att ta upp skatt. Klimatet har blivit en av våra största säkerhetsutmaningar. Extrema väderförhållanden tvingar människor att fly, och brist på naturresurser ökar risken för konflikt och krig. Gapet mellan nuvarande åtaganden och nödvändiga utsläppsminskningar för är alarmerande stort, enligt forskningen. Vi har världens mest ambitiösa klimatlag, och vi ger stora bidrag till utvecklingsländernas klimat‑, miljö- och havsinsatser. utrikeshandel ger oss 1,4 miljoner jobb. Handeln bidrar till vårt folks trygghet. ifrågasätts fördelarna med frihandel och fri rörlighet, och protektionismen ökar. Vi går inte den vägen. Vi ska stå upp för frihandeln som vi främjar social trygghet och en ambitiös miljöpolitik. Genom exportstrategin stöder regeringen svenska företags möjligheter att exportera mer och nå ut till nya marknader. Vi vill ha fler goda utländska investeringar i . Regeringens avsikt är att ska delta vid världsutställningen i . medarbetare arbetar oförtrutet och dygnet runt, bland annat med stöd till svenskar i nöd- och krissituationer utomlands. De flesta hjälps i tysthet. Vi hanterar flera mycket svåra ärenden, och vissa namn är välkända och diskuteras ofta här i kammaren. Vi agerar alltid med deras bästa för ögonen. kommer vi att inleda en konsulär satsning inom området familjekonflikter, med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap. En modern utrikesförvaltning bör avspegla det moderna . Vi ska ta ytterligare initiativ så att personer med olika bakgrund rekryteras till UD. som bröt ut skrev följande mening i sin dagbok: Jorden kunde vara en ljuvlig plats att leva på. Är inte det, trots allt, vad alla människor önskar – att i trygghet få forma och leva sina liv? Låt oss inte nöja oss med mindre! Låt oss agera med mod och tålamod, och låt oss möta världens oro med en politik för trygghet och framtidstro – i och i världen! 3 (M) replik: Tack, utrikesministern, för en intressant utrikesdeklaration! Jag vill börja med att understryka det som kanske är självklart men som jag ändå tycker behöver sägas, nämligen att vi i faktiskt är brett överens om väldigt mycket i utrikespolitiken. Det är bra. Det gynnar , och det gynnar vår röst i världen. Här i debatten kommer vi annars mest att fokusera på det som skiljer oss åt, och det är också naturligt eftersom åhörarna har rätt att veta var skiljelinjerna mellan olika partier och regeringsalternativ finns. En sådan skiljelinje gäller var fokus i utrikespolitiken ska ligga. För mig har det blivit allt tydligare att regeringens i särklass mest prioriterade område i utrikespolitiken är FN. Och FN är viktigt. Självfallet ska vara en konstruktiv röst och agera utifrån vår post i säkerhetsrådet. Minst lika viktigt är dock att värna och vårda även andra samarbeten och relationer, särskilt sådana som har en mer direkt koppling till och bäring på svenska intressen, till exempel Östersjösamarbetet, EU och den transatlantiska länken. Vi hör att utrikesministern med ord, både här och i andra sammanhang, nämner dessa områden. Men det vi saknar är lite mer av konkret handling. Vi står inför den största omstöpningen av EU på över . När utrikesministern säger att EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena, vad betyder det egentligen? Hur vill regeringen att EU ska utvecklas post-brexit, och vad gör regeringen konkret för att åstadkomma det? 4 Utrikesminister (S) replik: Först och främst vill jag välkomna till de här sammanhangen som ny utrikespolitisk talesperson för ! Det är riktigt att svensk utrikes- och säkerhetspolitik historiskt sett har präglats av en bred samsyn. Det tycker jag är en av de allra viktigaste tillgångarna för oss i . Visst har det funnits skillnader, och finns även , men det finns också väldigt många beröringspunkter. Det är en styrka. Jag tycker ändå att blivit alltmer idélösa. Jag kan räkna upp i alla fall tio olika initiativ som vi har tagit i EU-kretsen. Vi har drivit på för den globala strategin. Det är vi som i hög grad har legat bakom detta, och där bygger vi på det som gjorde . Vi har även drivit, och ser till, att både frågorna om östliga partnerskapet och västra ligger högst upp på dagordningen. Det är vi som ser till att sanktionsbestämmelserna när det gäller kan ligga kvar. Vi har tagit initiativ för försvars- och säkerhetssamarbetet genom Pesco. Jag kan fortsätta hur länge som helst. Alla som rankar oss säger att vi är en pålitlig och viktig partner, men det utesluter ju inte att vi samarbetar i FN-sammanhang. Jag undrar: Var går gränsen, Gjörtler? Var går gränsen för vad man ska och inte ska göra utifrån vad som är viktigt och inte viktigt för ? Gång på gång när det gäller allt det man mäter i visar det sig att man uppskattar och tycker att vi är både aktiva och pålitliga. Men var är de moderata idéerna? Kan Gjörtler nämna en enda idé som ni har fört fram? 5 (M) replik: Tack, utrikesministern, för svaret! Jag kan ändå inte undgå intrycket att det här svaret kommer lite pliktskyldigast. När vi ställer frågor får vi den här typen av uppräkningar av några olika lösa initiativ som regeringen har tagit. Jag tror säkert att det finns goda exempel på saker som regeringen gör. Det är ingen som hävdar att regeringen inte gör någonting alls, men det vi saknar är ett tydligt fokus, en tydlig agenda, en tydlig inriktning, särskilt när det gäller EU och utvecklingen när nu , som är en så viktig partner för oss, ska lämna. Orden räcker tyvärr inte så långt när resultaten är så otillräckliga. Tyvärr och kanske mer förvånande uteblir också resultaten inom en del områden där regeringen är mer engagerad, som FN. Då tänker jag på det behov av reformer som finns till exempel när det gäller byråkrati, ineffektivitet och korruption. Vad avser regeringen att göra för att komma till rätta med det? 6 Utrikesminister (S) replik: pratar ofta om EU, om att prioritera i utrikespolitiken och om att inte alla frågor får plats. Då blir frågan till : Vad vill ni prioritera? Jag gav exempel på frågor som vi – med stor framgång, vill jag påstå – har drivit och där vi uppskattas både i EU-kretsen och i FN. är biträdande generalsekreteraren i FN, , här i för att presentera just reformplanerna för FN. Dit hör precis dessa frågor. Vi har varit mycket aktiva i att stötta henne, och vi har sekonderat folk till det här arbetet för att se till att vi också reformerar FN. Vi har fortsatt att vara FN:s bästa vän i EU och EU:s bästa vän i FN, och undrar jag: Var är era idéer? Vad är det ni vill prioritera? 7 (SD) replik: Utrikesministern talade i sitt anförande om och om konflikten med . Hon nämnde att hon var positivt inställd till en tvåstatslösning och att är en vän av och står upp för dess säkerhetsbehov. Trots detta vet vi att det finns omfattande problem med den palestinska myndigheten. Man har betalat ut löner till terrorister, och man har sanktionerat spridningen av antisemitism. Med tanke på att kom med en rapport som tydligt bekräftar den här bilden är det en aning märkligt hur den fortsatt kan erbjuda bistånd till denna myndighet. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur kan regeringen motivera en sådan kravlös utbetalning av bistånd? 8 Utrikesminister (S) replik: reder vi ut det här en gång för alla, för det här är också en fråga som har besvarats i den här kammaren. Svaret är detsamma som tidigare: Svenskt bistånd går inte till terrorister! stöd till den palestinska myndigheten kanaliseras via EU, och säkerställer att inga pengar går till personer eller organisationer som står på EU:s lista över terroristorganisationer eller personer som i har dömts för terroristbrott. EU:s kontrollmekanism fungerar väl, och skulle vi upptäcka att något sådant sker stoppar vi förstås det stödet. Även i genomförandet av biståndet ställer krav på god kontroll och respekt för mänskliga rättigheter, kamp mot korruption, arbete för jämställdhet och fortsatt reformarbete. Det är så det går till. Jag har besökt . Då träffade jag också palestinska företrädare, och i alla våra kontakter med dem understryker vi hur viktigt det är att man håller efter. Vi ser också till att utbilda människor så att de blir duktiga på att sköta också administration. Svenskt bistånd går inte till terrorister. Så är det bara! 9 (SD) replik: Det står klart och tydligt i att det sker attacker, sanktionerade av den palestinska myndigheten, som riktas mot journalister och aktivister. Vi vet att den palestinska myndigheten har betalat ut löner till terrorister, i många fall baserat på hur länge de har suttit fängslade. Vi vet även att det finns en omfattande antisemitism i skolor som drivs av den palestinska myndigheten. Det här är fakta och ingenting som utrikesministern kan frångå. Är det så att utrikesministern behöver rapporten kan hon få ett exemplar, för med tanke på att man över huvud taget inte har kommenterat denna rapport är det uppenbart att man kanske bör titta vidare på den. 10 Utrikesminister (S) replik: Jag tar gärna emot rapport, och jag är beredd att läsa vad som helst. Det vi ska göra är att kontrollera att de pengar som betalar ut i bistånd absolut inte går till terrorister eller till organisationer som ägnar sig åt sådant som är illegalt eller som har med terrorism att göra. Vi ska i alla våra kontakter ta upp det som rapporten egentligen handlar om, nämligen andra mycket viktiga frågor. Dessa frågor kommer även i fortsättningen att vara en del av vår dialog med den palestinska myndigheten, med palestinierna och i . Det arbetet kommer vi att fortsätta. 11 (C) replik: Som det har sagts finns många likheter i svensk utrikespolitik över de politiska gränserna. Jag kan instämma i flera punkter som utrikesministern har lyft upp, bland annat att trygghet börjar i vårt närområde. Där är vi helt överens. Men en fråga som utrikesministern fortfarande behöver besvara är naturligtvis varför vi bara förväntar oss stöd av EU eller nordiska grannar om det värsta skulle inträffa. Varför hoppas vi när det är möjligt att få garantier? Varför vill inte utrikesministern och regeringen försäkra svenska folket att om det värsta händer, om utsätts för hot, om skulle utsättas för ett militärt angrepp, då finns det garantier för att vi får stöd? Jag har också en fråga om östliga partnerskapet. Regeringen står upp för det initiativ som togs under Alliansens regeringstid för att ge möjligheter för länder i östliga partnerskapet att komma närmare EU och att få ett medlemskapsperspektiv. När jag hörde utrikesministerns deklaration framgick det att EU-perspektivet ska vara tydligt för västra och att östliga partnerskapet ska närma sig EU. Men för mig låter det otydligt, herr talman. Jag skulle vilja höra om medlemskapsperspektivet är borta från regeringens hållning om östliga partnerskapet. 12 Utrikesminister (S) replik: Tack, – och i rätt färg på ! Jag börjar med den enkla frågan om östliga partnerskapet. Det är självklart att vi menar att det ska finnas ett medlemskapsperspektiv.