prot · H509130 · 2018-06-12 00:00:00 — Föräldrar till barn med funktionsnedsättning har ofta större psykisk och fysisk belastning än andra föräldrar. Det ställs oftast högre krav på föräldrarnas tillgänglighet och flexibilitet. Rätten till deltid skulle ge dessa föräldrar bättre förutsättningar att kombinera föräldrarollen med arbetslivet. Rätten för föräldrar till barn med funktionsnedsättning att förkorta sin arbetstid är därför en viktig och välkommen del i det här förslaget. Den nya förmånen merkostnadsersättning ska kunna ges till en person som har fått sin funktionsförmåga nedsatt och där man bedömer att nedsättningen kommer att vara under . Syftet är att ersätta merkostnader som uppstår till följd av funktionsnedsättningen. Det kan till exempel handla om kostnader för hjälp i den dagliga livsföringen, hälsa, vård, kost och resor. Den grupp som får rätt till merkostnadsersättning är i stort sett samma grupp som har rätt till vårdbidrag och handikappersättning. Enligt regeringens proposition skulle alla med olika funktionsnedsättningar bedömas individuellt utifrån den nya merkostnadsersättningen. Det är också något som har drivits av många organisationer inom funktionshindersrörelsen. Många har velat att stöd ska ges utifrån behov och inte utifrån diagnos. I grunden bör ersättningar utgå från de konsekvenser en funktionsnedsättning medför och efter en individuell bedömning. har just detta förslag skapat stor oro, framför allt i gruppen döva och synskadade, som har schablonersättning utifrån diagnos. Jag var själv ute på och tog emot en namninsamling mot förslaget att ta bort schablonersättningen som just dessa organisationer hade gjort. Jag gissar att många politiker liksom jag har träffat de olika intresseorganisationerna i olika sammanhang där de har framfört sin oro. Tanken med regeringens förslag var inte att det skulle spara pengar eller skapa oro hos de människor som är i behov av stödet, utan tanken var att det skulle ge alla en trygghet utifrån sina behov, oavsett funktionsnedsättning. Med anledning av den oro som förslaget har skapat är utskottet också överens om att behålla schablonersättningen för grupperna blinda och gravt hörselskadade. Dagens regler för dessa grupper införlivas därför i den nya merkostnadsersättningen. Däremot ändras nivåerna så att de stämmer överens med de nya nivåerna för merkostnadsersättning. Avslutningsvis tycker jag att det utifrån skrivningar i motioner är viktigt att påpeka att regeringen avser att följa upp och utvärdera reformen . Alla konsekvenser av en ny reform går inte att förutse, och det kan vara svårt att bedöma om vissa av förslagen kommer att få den effekt vi vill se. Uppföljning och utvärdering är därför en viktig del i det fortsatta arbetet. 88 (M): Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning Herr talman, ledamöter och åhörare! diskuterar vi en fråga som är väldigt viktig för väldigt många personer, nämligen de som av olika anledningar behöver samhällets hjälp för att klara sin vardag. Det gäller förslaget om reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning. I regeringens förslag ville man att de särskilda regler som finns för blinda och gravt hörselskadade, med garanterad ersättning på en viss nivå, skulle tas bort och att ersättningen skulle lämnas enbart för de merkostnader som är en följd av nedsättningen. Detta var ett förslag som väckte stor oro inom de grupper som förslaget berör, och vi moderater valde tillsammans med Liberalerna, och att lyssna på denna oro och arbeta för att dessa regler ska behållas. Vi menar att de särskilda reglerna för blinda och gravt hörselskadade behöver vara kvar. Det handlar om personer som har mycket svårt att kompensera för förlusten av syn och hörsel. Dessa funktionsnedsättningar drabbar de personer som har dem på ett liknande sätt. Det innebär också att man har svårt att orientera sig, kommunicera med omgivningen eller ta till sig information. Det blir väldigt svårt att bedöma sina merkostnader då man inte kan göra prisjämförelser eller ta del av erbjudanden. Därutöver har denna grupp ett stort behov av hjälpmedel, och de besöker sjukvård och habilitering ofta. Dessutom har de särskilda reglerna för handikappersättning för blinda och gravt hörselskadade funnits . Vi menar att det känns orimligt att de ska behöva styrka sina merkostnader med kvitton eller liknande. Det skapar en byråkratisering och en osäkerhet som vi inte vill se i detta. Det skulle också bli svårt, eller rent av omöjligt, att återgälda informella tjänster från omgivningen. Det kan gälla ersättning för exempelvis bensinkostnader eller barnpassning. Med den nuvarande handikappersättningen har detta varit möjligt och inneburit en värdefull frihet och trygghet . Regeringens förslag riskerade därför att medföra försämringar för denna grupp jämfört med den handikappersättning som de är garanterade . Därför motionerade vi tillsammans om att den ska vara kvar. Vi är glada att regeringspartierna nu har backat från regeringens ursprungliga förslag om att avskaffa de särskilda reglerna som gäller för just blinda och gravt hörselskadade och i stället ställt sig bakom vår motion. I övrigt tycker vi att det i grund och botten är bra att både handikappersättningen och vårdbidraget nu reformeras för att bättre stämma överens med dagens funktionshinderspolitik. Det nuvarande regelverket har sina brister, bland annat i fråga om förutsägbarhet och transparens. Det framgår inte tydligt vilka behov som ska ersättas och i vilken omfattning behoven ska förekomma för att bidrag ska kunna beviljas, och inte heller vad som faktiskt är eller ska räknas som en merkostnad framgår tydligt i nuvarande regelverk. Jag vill därför tacka utskottet för ett bra och produktivt arbete tillsammans, och jag välkomnar slutprodukten som vi står med här . Jag yrkar härmed bifall till Alliansens motion och därmed också till utskottets förslag i betänkandet. 89 (MP): Det är glädjande och viktigt att vi nu efter en lång process kan reformera stöden som ges till personer med funktionsnedsättning. De nuvarande stöden till personer med funktionsnedsättning, handikappersättningen och vårdbidraget, fyller viktiga funktioner för de funktionshinderspolitiska målen om lika delaktighet och jämlika levnadsvillkor. Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning Enligt dagens regler beviljas handikappersättning till personer med nedsatt funktionsförmåga för behov av hjälp i den dagliga livsföringen eller för att kunna arbeta. Ersättning lämnas även för betydande merkostnader som uppstår på grund av funktionsnedsättningen. Vårdbidrag beviljas en förälder för tillsyn och vård av barn som behöver det på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder eller om det uppkommer merkostnader. Gemensamt för de båda stöden är att det görs en sammanvägning av hjälpbehov och omvårdnadsbehov samt merkostnader. Regeringen har föreslagit att reformera stöden till personer med funktionsnedsättning genom att införa två nya förmåner – ett omvårdnadsbidrag och en renodlad merkostnadsersättning som ges till både vuxna och barn. I och med detta föreslås att förmånerna handikappersättning och vårdbidrag avskaffas. Det finns flera anledningar till att regeringen föreslår att reformera stöden. En av anledningarna är att sammanvägningen av hjälpbehovet och merkostnaderna gör det svårt för såväl den som söker ersättningarna som för att följa utfallet och i vissa fall även förstå beslutet. Regelverkets utformning är helt enkelt inte tillräckligt förutsägbart och transparent samt är väldigt otydligt i många delar. Till exempel saknas tydliga riktlinjer för hur sammanvägningen mellan hjälpbehov och merkostnadsersättningen ska göras. En annan anledning är att det har hänt mycket i samhället sedan stöden infördes och att det finns andra stöd som har till syfte att hjälpa till med det som tidigare innefattades av hjälpbehoven. Grundläggande i arbetet med den föreslagna reformen har varit att förenkla regelverken så att de blir lättare att förstå för den enskilde och lättare att handlägga för . Reglerna har i stort sett varit oförändrade . Det har hänt mycket , både inom funktionshinderspolitiken och i samhället i stort. Regeringen har därför kommit fram till att en modernisering av stöden behövs. Det är det förslag som ligger för . Regeringen föreslår ett nytt omvårdnadsbidrag som ges till föräldrar med barn som har en funktionsnedsättning. De nuvarande reglerna med vårdnadsbidrag har inte uppmuntrat till ett jämställt föräldraskap och inte satt barnets behov främst. Därför tycker vi att det är mycket glädjande att vi nu ser till att ersättningarna ska kunna delas lika mellan båda föräldrarna eller med personer som likställs med föräldrarna, till exempel en förälders make. Detta är en viktig jämställdhetsåtgärd och en viktig anpassning för att anpassa stödet till hur dagens familjer ser ut. Det möjliggör för båda föräldrarna att tillgodose barnets behov och ökar därmed barnets möjlighet till en nära och god relation till båda föräldrarna. De som får omvårdnadsbidrag ska också få rätt att förkorta sin arbetstid med en fjärdedel, vilket är en väldigt viktigt reform för att säkerställa att man kan förena arbete med föräldraskap också när barnet har ett större behov. I propositionen föreslås att nuvarande handikappersättning ska ersättas med en renodlad ersättning som endast avser merkostnaderna. Den nya merkostnadsersättningen blir tydligare, enklare och mer generös än det tidigare stödet. Tröskeln in i ersättningen sänks, taket höjs något och det införs fler nivåer för ersättning. Man kan nu få ersättning i fem nivåer mot tidigare endast tre. Det gör att fler får tillgång till ersättningen. Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning De med höga merkostnader får bättre kompensation, och de mer differentierade nivåerna gör att ersättningen blir mer rättvis utifrån varje persons specifika behov. Detta är mycket positivt. Det tydliggörs även i lagstiftningen vilka kostnader som man kan få ersättning för. Dessa förtydliganden, som inte är och inte kan vara uttömmande i sin helhet, saknas i dagens lagstiftning, vilket har bidragit till den otydlighet som finns i handikappersättningen. Med detta sagt har jag stor förståelse för den oro över konsekvenserna av förslaget som uttrycks av många synskadade och hörselskadade i och med borttagandet av den garanterade schablonersättningen på det sätt som föreslagits från början. Vi hade genom förslaget i propositionen hoppats få till stånd nya moderna stöd som bygger på principen om likabehandling där stöd ges till alla grupper utifrån behov och inte diagnos. Men vi har naturligtvis också tagit till oss av den kritik och oro som kommit till oss. Vi är måna om att denna lagstiftning kommer på plats, som i övrigt innebär en efterlängtad och viktig modernisering av stöden. Den kommer att innebära att fler kliver in i ersättningen och att fler personer får en mer rättvis ersättning, ett bättre stöd för föräldrar och framför allt att allt fler får ett mer tydligt och transparent regelverk. Med det yrkar jag bifall utskottets förslag. 90 (C): Att reformera stödet till personer som har funktionsnedsättning är synnerligen viktigt att göra. Världen förändras, och förhållandena förändras i vårt samhälle. Då måste man uppdatera och modernisera även den delen av vårt sociala nätverk. En av de punkter som jag och speciellt vill peka på är självklart den som möjliggör att föräldrar eller likvärdiga ska kunna dela den ersättning som man får när man har ett barn eller en ung person som har en funktionsnedsättning som berättigar till en sådan. Som vi har hört här tidigare betyder detta att det inte alltid, som det näst intill är , blir mammorna som tar ut ersättningen. Utöver att man kan dela ersättningen mellan parterna ska man nu kunna jobba deltid. Det är oerhört viktigt, för vi vill att båda könen ska ha samma möjligheter på arbetsmarknaden. Merkostnadsersättningen, som ska ersätta det som kallas handikappersättning, är jättesvår att fastställa. Alla som på ett eller annat sätt har kommit i kontakt med detta vet hur detaljerat man måste fylla i dessa blanketter om man vill ha dagens handikappersättning. I en rapport från ISF framgår ganska tydligt hur osäkert det är vem som ska beviljas dagens handikappersättning. ISF säger och skriver att det bygger på en skälighetsbedömning, och den som ska bedöma skäligheten är handläggaren på . Det är alltså upp till denna person att tolka att det man uppger är skäligt. Då förstår vi hur olika bedömningarna blir. Detta är sannerligen inte likabehandling och rättvist. Med det förslag man nu har blir inte tydligheten större, men man har sagt att det ska följas upp och ses över speciellt. Det hoppas vi verkligen att man ska göra. Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning Mot denna bakgrund och med vetskap om hur det fungerar finns det all anledning att speciellt uppmärksamma den motion som vi i Alliansen har väckt och som här förmodas få majoritet. Motionen handlar om att de som är blinda och döva ska få behålla sin schablonersättning. Det finns inte olika nivåer på att vara blind, att inte se, eller att vara döv och inte höra. Andra funktionsnedsättningar kan det finnas grader av, men när det gäller just dessa finns det ingenting som kan vara en grad. Därför är det viktigt att de här personerna får behålla den schablonersättning som de har fått och som infördes . Den uppgår till , och det täcker deras behov av stöd och hjälp. Det motsvarar vad de önskar och behöver för att kunna delta på näst intill lika villkor i samhället. Jag ställde en fråga till socialminister och undrade varför hon var så emot schablonersättningen. Hon sa då att hon och regeringen hade samtalat med företrädare för handikapprörelsen och att de då hade sagt att de tyckte att det förslag som förelåg var bra, det vill säga att schablonersättningen togs bort. I mina samtal med de synskadade framgår att något samtal med denna handikapprörelse hade ministern inte haft. Ministern sa också vid frågetillfället att hon inte avsåg att ändra förslaget. gläder det mig och att regeringsföreträdarna i socialförsäkringsutskottet har tänkt om och ställer upp på att de som är blinda eller döva ska få behålla sin schablonersättning. Det är otroligt viktigt. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till Alliansens motion och till majoritetens förslag i socialförsäkringsutskottet om att vi ska få behålla schablonersättningen till de personer som är blinda eller döva. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:267 Modernare regler om varumärken och en ny lag om företagsnamn 2017/18:270 Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . COM(2018) 380 Förslag till och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter COM(2018) 382 Förslag till och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:577 Förslag från klimatriksdagen av (V) till statsrådet (MP) 2017/18:578 Islams påverkan på det svenska samhället av (-) till kultur- och demokratiminister (MP) 2017/18:579 Avvisningar av (-) till statsrådet (S) 2017/18:580 Kunskaps- och kompetensförsörjning av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:581 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:582 Ökat regelkrångel av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:583 Regeringens flygskatt av (M) till finansminister (S) 2017/18:584 Höjda skatter av (M) till finansminister (S) 2017/18:585 Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:586 Villkor för företagande av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:587 RUT-avdraget av (M) till finansminister (S) 2017/18:588 Digitaliseringen hos av (M) till finansminister (S) 2017/18:589 Villkoren för företagare i välfärdssektorn av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:590 Den nya lagen om personalliggare av (M) till finansminister (S) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1448 Kriminalvårdens uttalande om häktet i av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1449 Polisiär underbemanning i mindre kommuner av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1450 Nedstängning av moskéer av (-) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1451 Överförmyndare av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1452 Behovet av ett reformerat strandskydd av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:1453 Kommunala lantmäterimyndigheter av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1454 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1455 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1456 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1457 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1458 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1459 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1460 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1461 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1462 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1463 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1464 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1465 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1466 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1467 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1468 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1469 Företagsamheten i av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1470 Det kommunala utjämningsystemet av (SD) till statsrådet (S) § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1384 Den extrema myggsituationen i delar av av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:1412 Mobiltäckning och fast telefoni av (V) till statsrådet (MP) 2017/18:1414 Kompensation till näringslivet för flygskatten av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1419 Uppkoppling på landsbygden av (M) till statsrådet (MP) § 20 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 28 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 65 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2017 betänkande 2017/18:UbU24 (Beslut skulle fattas .) § 7 Myndighetskapital vid universitet och högskolor betänkande 2017/18:UbU29 1 (S) 2 (M) 3 (SD) (Beslut skulle fattas .) § 8 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2017/18:UbU33 (Beslut skulle fattas .) § 9 Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ betänkande 2017/18:CU38 (Beslut skulle fattas .) § 10 Vattenmiljö och vattenkraft m.m. betänkande 2017/18:CU31 4 (M) 5 (C) 6 (V) 7 (M) replik 8 (V) replik 9 (M) replik 10 (V) replik 11 (L) 12 (V) replik 13 (L) replik 14 (V) replik 15 (L) replik 16 (KD) 17 (S) 18 (V) replik 19 (S) replik 20 (V) replik 21 (S) replik 22 (MP) 23 Miljöminister (MP) 24 (V) replik 25 Miljöminister (MP) replik 26 (V) replik 27 Miljöminister (MP) replik 28 (C) replik 29 Miljöminister (MP) replik 30 (C) replik 31 Miljöminister (MP) replik 32 (M) 33 (MP) replik 34 (M) replik 35 (MP) replik 36 (M) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:TU17 37 (M) 38 (SD) 39 (C) 40 (L) 41 (KD) 42 (MP) 43 (S) (Beslut skulle fattas .) § 12 En möjlighet till körkortslån betänkande 2017/18:TU19 44 (SD) 45 (L) 46 (S) 47 (SD) replik 48 (S) replik 49 (SD) replik 50 (S) replik 51 (L) replik 52 (S) replik 53 (L) replik 54 (S) replik 55 (M) 56 (C) 57 (V) 58 (SD) replik 59 (V) replik 60 (SD) replik 61 (V) replik (Beslut skulle fattas .) § 13 om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag betänkande 2017/18:NU24 62 (M) 63 (C) 64 (KD) 65 (S) 66 (M) replik 67 (S) replik 68 (M) replik 69 (S) replik 70 (C) replik 71 (S) replik 72 (C) replik 73 (S) replik 74 (V) 75 (C) replik 76 (V) replik 77 (C) replik 78 (V) replik 79 (L) 80 (V) replik 81 (L) replik 82 (V) replik 83 (L) replik (Beslut skulle fattas .) § 14 om omvandlingen av och betänkande 2017/18:NU25 (Beslut skulle fattas .) § 15 Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning betänkande 2017/18:SfU23 84 (SD) 85 (V) 86 (L) 87 (S) 88 (M) 89 (MP) 90 (C) (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 17 Anmälan om interpellationer § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 20 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018