prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — Det pågår ett utvecklingsarbete, och regeringen avser att återkomma . 77 (S): Jag har en fråga till statsrådet . kom med en rapport som visar att friskolor systematiskt blåser upp elevernas betyg. Friskoleelever får högre betyg i gymnasiet men klarar sig sämre på högskolan. Som medborgare blir jag otroligt orolig, då kunskap är A och O för som kunskapsnation men också för eleverna som individer. Som riksdagsledamot från blir jag också orolig med tanke på att det finns många friskolor här. Det är klart att både elever och föräldrar måste kunna vara säkra på att betygen speglar kunskapsnivån. Skolsystemet ska hjälpa elever att nå sin fulla potential, inte skapa ojämlikhet och segregation. Jag undrar därför: Vad ämnar regeringen göra för att stävja betygsinflationen bland skolor som godtyckligt delar ut höga betyg? 78 Statsrådet (S): Betyg är viktiga. De är viktiga för ungdomar för att dessa ska kunna få den utbildning som de kämpar för att komma in på, men de är också viktiga för att föräldrar ska kunna känna stor trygghet gentemot skolan. Betyg ska naturligtvis sättas efter elevernas kunskap och kompetens, inte efter vilken skola de går i. Jag har med intresse tagit del av den aktuella studien från . Det är en välgjord registerstudie där man har gjort en ordentlig kvantitativ genomgång av detta, men däremot svarar den inte på frågan ”Varför?”. För att komma vidare med den frågan har jag kallat till mig . Jag har också bjudit in SKL, och Skolinspektionen för att diskutera vad som ligger bakom siffrorna och hur vi kan gå vidare för att säkerställa att betyg sätts efter kunskap och inte vilken skola eleven går på. 79 (S): Tack, statsrådet, för det kloka svaret! Jag har en följdfråga. Detta är något som har diskuterats , eller man har i alla fall misstänkt att det är på det här sättet. Det pratades om det till och med när jag gick på gymnasiet, vilket börjar bli , även om jag inte vill att det ska vara så. Min fråga är: Hur kan vi göra så att vässas så att vi får bort det som sker i praktiken? Alltså: Hur går vi från ord till handling i denna fråga? 80 Statsrådet (S): På lång sikt bör vi ta tag i det som kan vara roten till det onda, nämligen att vi har en styrning av den svenska skolan där skolor konkurrerar om elever. Denna styrning hittar vi inte i andra länder – vi ser ingen kö av länder som vill följa det svenska skolexperimentet. Men så länge vi har det så måste vi hantera nutiden, och då gäller det att på kort sikt säkerställa att betyg sätts mer likvärdigt och rättssäkert. 81 (M): Min fråga går till finansministern. och regering administrerar just nu en nationell vårdkris. Verkligheten är ett förödande facit: Vårdköerna har fördubblats , köerna till BUP har tredubblats, inget landsting lever upp till vårdgarantin för prostatacancer – inte ett enda – och endast en av tio med livmoderhalscancer får vård i utlovad tid. Inför valet lovade att alla cancerpatienter skulle få behandling , men har vårdköerna faktiskt fördubblats. Politiken är helt misslyckad. Fler tvingas vänta, och hopplösheten växer. Min fråga är: Varför skulle någon våga tro att just denna regering kan rätta till den vårdkris den själv har skapat? 82 Finansminister (S): Situationen är bekymmersam i alldeles för många landsting, men en sak vet jag: Svaret på att få snabbare behandling kan aldrig vara stora skattesänkningar. Skattesänkningar anställer inte sjuksköterskor, läkare eller undersköterskor. Det är tre saker som behövs: Det behövs fler som utbildar sig inom dessa yrken, och då behöver vi fler utbildningsplatser, vilket regeringen har tillsatt. Vi måste se till att det är bra arbetsvillkor inom vården, och där har regeringen kommit med särskilda pengar. Vi behöver mer resurser, och det har regeringen tillfört. Vi kommer, om vi får chansen, att fortsätta att tillföra ytterligare resurser. För oss är detta viktigare än skattesänkningar. , däremot, vill sänka skatten med 30 miljarder och skära ned på landstingen och sjukvården med . Det kortar inga köer. 83 (KD): Min fråga riktar sig till gymnasieminister och gäller de nationella proven. Syftet med de nationella proven är i huvudsak att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. De hjälper till att konkretisera ämnesplaner och kursplaner, vilket i sin tur ska leda till ökad måluppfyllelse hos våra elever. Trots att vi i denna kammare har enats om att nationella prov fyller en viktig funktion har regeringen nu beslutat att halvera antalet prov på gymnasiet med motiveringen att lärarna har en mycket pressad arbetssituation och att eleverna upplever dem som stressande. Men vi kan ju inte eliminera allt som är jobbigt i tillvaron. Jag håller med om att nationella prov ökar arbetsbelastningen för lärare, men varför inte titta på hur man kan förenkla genom exempelvis extern rättning i stället för att ta bort hälften av proven, som är ett viktigt verktyg för likvärdigheten? 84 Statsrådet (S): Regeringen har genomfört ganska stora förändringar när det gäller de nationella proven. Vi har, efter att bifallit vårt förslag, bestämt att resultaten på de nationella proven särskilt ska beaktas när betygen sätts. Vi har sagt att de nationella proven ska bedömas av en annan lärare än den som undervisat. Vi har också sagt att de nationella proven ska bedömas efter det att eleverna har skrivit dem anonymt, det vill säga den rättande läraren ska inte veta vilka elever som har skrivit proven. Dessutom går vi nu vidare med en stor digitalisering av de nationella proven. Allt detta kommer att leda till större rättssäkerhet. Om det minskade antalet nationella prov skulle leda till att de farhågor som nämner blir besannade kommer vi naturligtvis att titta på den saken också. 85 (SD): Min fråga riktar sig till migrationsminister . Frågan bottnar i en debattartikel från allianspartiernas ledare som jag läste i . Där gav de äntligen åtminstone något sakpolitiskt förslag på hur de vill samregera efter valet. De sa bland annat att de vill återgå till en migrationspolitik som baseras på den överenskommelse som träffades med Socialdemokraterna , det vill säga före de åtstramningar som tack och lov fler partier sedermera har insett var nödvändiga. Jag är nyfiken på att höra Socialdemokraternas syn på detta utspel och om man kan tänka sig att återgå till en sådan migrationspolitik och om man vill göra detta tillsammans med allianspartierna. Eller är man är beredd att hålla fast vid en stram migrationspolitik, och kan man i så fall tänka sig att titta på stöd för den hos andra partier? 86 Statsrådet (S): Vi i regeringen har gjort ett antal värdefulla överenskommelser , också inom migrationsområdet, men regeringen har också med stöd av fattat beslut om nödvändiga lagregleringar, allt i syfte att följa de händelser vi har i omvärlden men också utvecklingen bland medlemsstaterna i . Regeringens uppfattning är att vi fullt ut står bakom de regler och den lagstiftning som vi har . Regeringen har också gett ett besked om att den tillfälliga lagen ska gälla fram . Generellt välkomnar jag också inom migrationsområdet så breda överenskommelser som möjligt. Jag tycker att det är mycket bra. 87 (S): Min fråga går till finansministern. Bara i beräknas skatteflykten, enligt SVT:s , kosta . Det rör sig om näringslivsjättar och förmögna privatpersoner som använder mer eller mindre ljusskygga metoder för att undvika att betala skatt här i landet. Det är personer som anser sig stå över våra svenska lagar och regler och som skor sig på andras bekostnad. är mycket pengar. Det är ungefär lika mycket som vårt militära försvar kostar , eller hela rättsväsendet – poliser, domstolar och kriminalvård – eller alla barnbidrag under . Skatteflykten innebär alltså stora kostnader för och för vanligt folk, och den måste få ett slut. Jag vill fråga finansministern vad regeringen gör för att få ett stopp på detta. 88 Finansminister (S): tar upp en mycket viktig fråga. Regeringen har från dag ett när vi klev in i jobbat stenhårt för att få bukt med skatteflykt och skatteundandragande. Det handlar om stora pengar. Men det handlar också om att alla de företag som gör rätt för sig inte ska riskera att bli utkonkurrerade av företag som fuskar. Därför har vi presenterat ett tiopunktsprogram för att vidta en lång rad åtgärder för att minska skatteflykten. Det handlar om att jobba på internationell nivå – global nivå. Vi jobbar aktivt inom för att få till stånd regler för att minska möjligheterna till skatteundandragande för multinationella företag. Vi jobbar inom EU, där vi bland annat har en svart lista som ytterligare ett sätt att försvåra detta och vara tydliga med vilka länder som inte har sjysta skatteregimer. Vi jobbar också nationellt i , där vi bland annat har ökat resurserna till och infört personalliggare i fler branscher, och det blir nu månadsuppgifter på individnivå. Utrikesministerns ifrågasättande av Nato 89 (M): Vid ett replikskifte under den utrikespolitiska debatten påstod utrikesministern bland annat att ett Natomedlemskap inte skulle göra säkrare. Det är i sig ett anmärkningsvärt och, enligt min mening, felaktigt påstående. Utrikesministern dristade sig också till att ifrågasätta både Natos intentioner och nuvarande status och även det fundament som Nato vilar på, nämligen medlemsländernas skyldighet att bistå ett annat medlemsland vid ett angrepp. Detta är ett synnerligen anmärkningsvärt uttalande, och det väckte också en hel del reaktioner. Vi har i under en lång rad år närmat oss Nato, och Nato är en mycket viktig partner för oss – detta alldeles oavsett hur man ser på ett eventuellt framtida medlemskap. Att utrikesministern ifrågasätter själva fundamentet för försvarsalliansen är därför mycket allvarligt. har delvis försökt bortförklara detta i efterhand. Men jag vill ändå fråga: Varför uttalade sig utrikesministern som hon gjorde, och vad menar utrikesministern egentligen med sitt uttalande? 90 Utrikesminister (S): I förhållande till Nato har liksom valt en samarbetslinje och inte en medlemskapslinje. Det är ett samarbete som ger oss möjlighet till politisk dialog och till flexibilitet att utveckla den svenska Försvarsmakten, både för det nationella försvaret och för förmågan att vara med i olika internationella krishanteringar. Militär alliansfrihet, stärkt militär nationell förmåga och fördjupade samarbeten bygger på en svensk modell som syftar till att minimera spänningar men också ta sig an utmaningar. Vi kommer fortsatt att hålla fast vid det. Det som jag säger är att om vi ändrar på vår säkerhetspolitiska doktrin riskerar vi också att ifrågasätta vår säkerhet. Jag menar att det är oklokt att göra. För övrigt har jag bara konstaterat fakta när det gäller vilka som är betydelsefulla i Natosammanhang och att Nato har en diskussion att föra. Finansieringen av nya stambanor 91 (S): Svensk ekonomi går betydligt bättre än tåget. Regeringen har vänt underskott i statens finanser till överskott, sysselsättningen är rekordhög och statsskulden är rekordlåg. Svensk järnväg behöver rustas upp och byggas ut. Regeringen har därför ökat anslagen till infrastruktur med och planerar att bygga nya stambanor i den takt som ekonomin tillåter. Nya stambanor är dock mer än bara räls. De skapar nya arbetsmarknadsregioner och kan ge över 250 000 nya bostäder enligt Sverigeförhandlingen. Just nu kretsar mycket av debatten kring att lånefinansiera nya stambanor för att snabbare bygga banorna och tidigare få del av de nyttor som de nya spåren kan ge. Kan finansministern redogöra för varför regeringen hellre ser en finansiering via anslag än lån, trots att svensk ekonomi går så bra och bättre än tåget och statsskulden är så låg? 92 Finansminister (S): Jag tackar för frågan. Det spelar ingen roll i statens budget om man lånar eller om man finansierar över anslag, därför att det som styr statsbudgeten är nivån på det offentligfinansiella sparandet. För den nivån på det offentligfinansiella sparandet är det helt oväsentligt på vilket sätt man finansierar till exempel ett järnvägsbygge. Avvägningen när det gäller hur mycket pengar man vill lägga på att bygga nya järnvägar, hur mycket pengar man vill lägga på sjukvården, polisen, försvaret och annat blir man inte av med genom att man konstruerar nya järnvägsbyggen via lånefinansiering, utan den avvägningen kommer man att behöva göra . Här förs det nu en diskussion där också oppositionen kommer att bjudas in för att göra precis denna avvägning, alltså hur mycket som ska läggas på att bygga nya stambanor, för nya stambanor behöver vi i . 93 (M): Min fråga går till statsrådet . lyssnade jag på en interpellationsdebatt mellan min partikollega och statsrådet. Fölster undrade varför regeringen stänger dörren till altruistiskt surrogatmoderskap i , det vill säga att en kvinna oegennyttigt ska kunna hjälpa en ofrivilligt barnlös kvinna att få ett barn. Statsrådet höll med Fölster om att kvinnor har rätt till sin kropp och menade att just det faktum att kvinnor har rätt till sin kropp ”är kanske ett av de allra viktigaste skälen till att regeringen inte går fram med förslaget om surrogatmoderskap”. Statsrådet anser alltså att kvinnan har rätt till sin kropp. Men menar statsrådet att kvinnor i är för lättpåverkade för att själva kunna besluta om deras kropp ska få bära fram en annan kvinnas barn. Jag tycker att detta vittnar om ett förmynderi som jag trodde att vi hade lämnat bakom oss för länge sedan. Min fråga blir därför: Är det statsrådet eller den enskilda kvinnan som bestämmer om kvinnans kropp? 94 Statsrådet (S): Bakgrunden till detta är ett utredningsuppdrag om olika vägar till föräldraskap som gavs av den dåvarande borgerliga regeringen. Utredningen innehåller en mängd olika förslag och möjligheter för barnlösa par. Utredningen föreslår att man inte ska göra det tillåtet i inom svensk hälso- och sjukvård med surrogatmoderskap. Det finns ett antal presenterade argument för detta. Regeringen har mycket omsorgsfullt bedömt frågan och kommit fram till samma slutsats som utredningen. Såvitt jag förstår har detta också ett starkt stöd i . I fråga om detta finns det många olika svåra etiska avgöranden. Det handlar om den eller det par som önskar sig ett barn. Det handlar också om det barn som kommer till. Men det handlar också om den kvinna som förväntas bära fram ett barn till någon annan. Detta är en mycket omsorgsfull bedömning som har landat i ett nej. 95 (M): Min fråga går till statsrådet . uppföljning av Alliansens gymnasieskola visar att fler av de elever som påbörjar gymnasiet också avslutar det. Den största förbättringen finns på yrkesprogrammen. Eftersom de har dragits med stora svårigheter är det mycket glädjande, och denna syn tror jag att vi delar. Att utvecklingen går åt rätt håll får inte överskugga det faktum att tre av tio elever fortfarande inte klarar gymnasiet inom utsatt tid. Här måste vi göra mer. Ett viktigt steg är att förbereda de elever som ska börja på gymnasiet för att fler ska kunna gå igenom och klara gymnasiet. och regeringens gymnasieutredning har därför bland annat föreslagit att behörighetskraven till gymnasiet ska vara lika höga oavsett om programmen syftar till högskole- eller yrkesstudier. Men tyvärr har regeringen backat från utredningens förslag. Varför föreslår inte regeringen att det ska ställas lika höga krav för att bli antagen till ett högskoleförberedande program som ett yrkesprogram? 96 Statsrådet (S): Regeringen har lagt två förslag på Lagrådets bord. Det ena förslaget innebär att yrkesprogrammen ska bli högskoleförberedande med en möjlighet för eleverna att välja bort de ämnen som leder till högskolebehörighet. Det andra förslaget innebär ett avsevärt starkare stöd för de elever som går i gymnasieskolan med rätt till och med avsevärt mer undervisning på introduktionsprogrammen. Det ska helt enkelt vara ett starkare ansvarstagande för elevens hela skolgång som ett starkt ansvar ska vila på eleven själv. Eleven ska ta ett starkt och med stigande ålder ökande ansvar för sina egna studier. Det är vår bedömning att förslagen sammantaget kommer att leda fram till en avsevärt mer framgångsrik gymnasieskola. De förslag som specifikt frågar efter tittar vi fortfarande på i . Vi avser att återkomma i denna fråga, som är lite komplicerad. Frågestunden var härmed avslutad. § 10 (forts. från § 8) Idrott, friluftsliv och folkbildning (forts. KrU2) 97 (S): Idrott, friluftsliv och folkbildning Jag vill, precis som övriga kamrater i utskottet, gratulera våra svenska OS-medaljörer. Under alla de timmar man satt och såg på kändes det ganska skönt att vara idrottspolitisk talesperson och kunna utöva sitt yrke just så. Det kommer att fortsätta lite längre framöver, och jag önskar våra paraidrottare lycka till i Paralympics i . Jag hoppas och tror att även de kommer att ta många fina svenska medaljer. Detta är den sista idrottspolitiska debatten . Det vi lovade väljarna inför mandatperioden har vi genomfört, som vi har gjort med så mycket annat. Vi har gjort stora höjningar av anslagen till och till Svenskt Friluftsliv, och vi har haft en ökad dialog om idrottens utmaningar och de förutsättningar som finns. Vi socialdemokrater håller vad vi lovar. Idrott, friluftsliv och folkbildning Idrotten är en del av den svenska modellen, och den ska utvecklas. Den ska inte avvecklas. Därför har vi socialdemokrater tagit fram ett idrottspolitiskt program med följande inriktning. Alla som vill vara med ska kunna vara med. Det senaste som har bidragit till detta är höjningen av barnbidraget. Det är mer konstruktivt än tidigare friskpeng. Ett livslångt idrottande är bra för hälsan. Vi vill stärka förutsättningarna att idrotta hela livet. Därför finns förslag till samarbete med RF för de äldres möjligheter att utöva idrott på ålderns höst. Vi vill ha låga avgifter och idrottsbibliotek. Det bygger mycket på den tro vi har på att tillsammans med RF skapa förutsättningar, både lokalt och regionalt, för låga avgifter för att bli medlem i en förening. Idrottsbiblioteken är en underifrån utvecklad verksamhet, sprungen ur eldsjälar som har tagit fram möjligheten att låna idrottsutrustning för att prova på olika delar av föreningsrörelsen. Vi tror att det är viktigt att det kommer underifrån och inte ovanifrån. Det skapas av ett uppdämt behov. Integration är en självklar del. Det handlar om att jobba ute i många stadsdelar för att ge människor förutsättningar att komma in i det svenska samhället. Det visade sig när den stora migrationsströmmen kom hur viktigt föreningslivet och idrotten är för att skapa en vi-känsla. Det vill vi stärka utifrån politiska dialoger med idrottsförbunden. Vi talar om friluftslivets utveckling. Det sker en fördubbling av satsningen rent ekonomiskt, men det handlar också om en möjlighet att komma ut i skog och natur via allemansrättens förutsättningar. Vi vill stärka denna möjlighet. Jämställdheten och motverkandet av sexuella trakasserier är oerhört viktigt. Jag vet att och Svenskt Friluftsliv jobbar stenhårt med att ge förutsättningar för att skapa ett bra klimat i föreningslivet och idrottslivet. När det gäller skola, fritid och idrott vill vi se ett ökat samarbete med skolan. Det pågår , och det fortsätter att utvecklas. Det finns med i vårt idrottspolitiska program att stärka detta. Via föreningsjobben finns jättestora möjligheter att få ett steg in på den svenska arbetsmarknaden. Sådana jobb finns i hela Stora idrottsevenemang – tanken på ett svenskt kittlar lite, eller hur? Och möjligtvis blir det i . Visst kittlar det! Tänk er att se våra svenska OS-medaljörer och framtida medaljörer möta utländska idrottsmän och idrottskvinnor på svensk mark! Kanske kan vi göra detta tillsammans med ett annat skandinaviskt land. Den möjligheten finns ju ; man kan samarbeta över nationsgränserna. Vi säger inte nej till det från Socialdemokraterna, utan vi är öppna för en dialog om denna utveckling. Vi säger naturligtvis nej till dopning och vill ha en utveckling av detta arbete. Det gäller också matchfixning och liknande. Det viktigaste är att vi har en politisk dialog med idrottsrörelsen lokalt, regionalt och på statlig nivå. Med detta sagt vill jag yrka avslag på samtliga reservationer i betänkandet. Det finns något av en röd tråd i oppositionens reservationer som jag blev lite orolig för. Vill ni gå ifrån den nuvarande modell vi har med armlängds avstånd till idrotten och föreningslivet? Vi antar de utmaningar som finns i dialog och inte genom politisk styrning. Jag är övertygad om att den modell vi har är den bästa för idrottsrörelsens framtid. Idrott, friluftsliv och folkbildning Historiskt sett fick RF anslag via avkastningen från , men de ville för att få ett tryggare och långsiktigare anslag få det via regeringens budget. Men de ville inte ha en politisk styrning. Jag vill ställa en fråga till oppositionen. Är det en del i er politiska inriktning att på det här sättet öka den politiska styrningen och förändra den nuvarande inriktningen med en oberoende verksamhet? Jag tror att det är viktigt inför valrörelsen att man klargör detta. Vi socialdemokrater kommer inte att förändra dagens ordning. Vi vill utveckla den svenska modellen, inte avveckla den. 98 (KD) replik: Det är alltid inspirerande att höra tala. Du liksom jag brinner för idrott och för vad den betyder för människor. Jag har tittat en hel del på och levt mig in i det. Det är berikande, det är underhållning, det är jättespännande och när det går riktigt bra är vi så glada och talar gärna i vi-form: Det är vi som har vunnit. Min fråga till från Socialdemokraterna handlar om fritidspengen. Den infördes av Alliansen och var på som ett barn kunde få som hjälp om man inte hade råd att betala till exempel medlemsavgift i idrottsföreningen eller terminsavgift i . Regeringen har tagit bort fritidspengen, vilket jag tycker är förvånande och tråkigt. Vi från ämnar arbeta för att den införs igen under en alliansregering, som ju vi hoppas på . Reglerna för fritidspengen är att man ska gå i årskurs 4–9 och att man ska ha levt i ett ekonomiskt utsatt familjesammanhang med socialbidrag, eller försörjningsstöd, . Varför säger ni nej till detta behjärtansvärda stöd till de barnen? 99 (S) replik: Det är inte första gången jag och diskuterar fritidspengen här. Det är inte sagt att vi inte vill stärka och ge alla barn förutsättningar att delta i kultur- och fritidslivet. Självklart vill vi det, och vi gör många insatser. Inte nog med den stora satsning vi har gjort som är riktad till skapa förutsättningar, utan, som jag sa förut, vi har också den ökade barnbidragssatsningen och flera andra åtgärder. Detta är en del av det generella välfärdssamhället – ett samhälle där vi inte pekar ut vilka som är fattiga och vilka som är rika. Fritidspengen är en konstruktion där man gör just det. Jag vet att ni från den borgerliga sidan och specifikt tycker att den sortens politik är viktig. Då kan man ge det här som en gåva eller ett bidrag på ett sätt så att man verkligen synliggör vem som behöver lite mer stöd. Vi tycker inte om en sådan konstruktion, utan vi vill ge förutsättningar att själv välja, att familjen får välja hur man vill använda sina pengar. Jag tror att de flesta familjer som har pengar satsar på det här för att barnen och ungdomarna ska kunna känna en stolthet och trygghet och utvecklas även i föreningslivet. Idrott, friluftsliv och folkbildning Därför säger vi nej till den typen av destinering just när det gäller fritidspengen, men vi satsar mycket mer än vad den tidigare regeringen någonsin gjorde på idrottsrörelsen och förutsättningar för idrott för alla. 100 (KD) replik: Jag skulle vilja argumentera mot det där. Jag håller med om att det är bra med ett höjt barnbidrag, och det lär knappast sänkas under en kommande eventuell alliansregering. Men jag har hört argumentet tidigare att det handlar om en generell välfärd och att alla ska få del av detta. Lyssna nu noga: Alla ska få del av det här som gör det möjligt att kunna betala avgifter till idrottsföreningar och så vidare.