prot · H509133 · 2018-06-15 00:00:00 — Vi har tillsammans visat att politiken både kan ta och har tagit ett ansvar för de riktigt svåra frågorna och för det som är och utveckling. Det är inte alltid lätt – snarare tvärtom. Mycket i politiken drar åt ett annat håll, nämligen att man ska träta och gräla på varandra. Det är det som ger likes och tummen upp på sociala medier. Men vill man åstadkomma resultat, då slåss man för sin övertygelse och går in i en förhandling. Ofta, ska jag tillstå, herr talman, är det tuffa förhandlingar. Men man är också beredd att pragmatiskt, som vi hörde tidigare, komma framåt och hitta lösningar. Detta har vi gjort . Jag är mycket glad att säga detta igen: är en historisk dag. Vi kommer att besluta om nya energipolitiska mål som kommer att forma svensk energipolitik . Det är bra för landet. Det är bra för klimatet. Det är bra för ekonomin. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 22 (SD) replik: Jag hade egentligen tänkt inleda med en annan fråga till statsrådet. Men jag blev aningen förvånad över delar av statsrådets anförande som kanske vittnar om att det finns kunskapsluckor om hur saker förhåller sig. Det som delvis lyfts fram är argumentationen om att vi inte kommer att klara en klimatutmaning om vi inte ställer om vår energisektor. Det är någonting som är sant på global och europeisk nivå, men det är inte sant på svensk nivå. Den genomsnittliga utsläppsnivån globalt sett är ungefär CO2-ekvivalenter . I ligger nivån på nästan hälften av det, och i det nordiska perspektivet ligger nivån på bara en tiondel. har en nivå som motsvarar av nivån globalt sett; den är lägre. Då är frågan om statsrådet på allvar tror att utsläppen av växthusgaser över huvud taget kommer att minska med ett mål om förnybart. 23 Statsrådet (S) replik: Jag måste säga att det var den konstigaste fråga jag fått i den här kammaren, . Att energisektorn bidrar till klimatgasutsläppen är allmänt vedertaget. Att det globalt är så att två tredjedelar av alla klimatgasutsläpp kommer från energisektorn är sant. Det är också sant att vårt elsystem är världens näst mest koldioxidsnåla – men vi har en transportsektor som fortsätter att släppa ut stora mängder. Även om har den högsta andelen förnybar energi i transportsektorn utgör den ; är fossil energi. Att vi har industrier, inte minst stålindustrin, som släpper ut stora mängder koldioxid är också sant. Något annat som är sant, och väldigt glädjande, är att dessa industrier till skillnad från är oerhört progressiva. De går in och ser det som en viktig del av sin affärsmodell att faktiskt ställa om och hitta lösningar på problem som har funnits . Därmed stärker de också sin konkurrenskraft, inte bara genom billigare energi utan även som en del av sin produktreklam. Vår elsektor är alltså väldigt koldioxidsnål – visst, den är världens näst mest koldioxidsnåla – men att vår energisektor fortsatt släpper ut väldigt stora mängder koldioxid är ett faktum. Att ens behöva svara på en fråga av den karaktären från en energipolitisk talesperson förvånar mig faktiskt. 24 (SD) replik: Det är ju rätt påtagligt att det svenska kraftsystemet inte har någon potential att nå mycket lägre. Tvärtom innebär den energi som regeringen vill tillföra större utsläpp av växthusgaser per producerad kilowattimme. Det kommer att leda till att utsläppen av växthusgaser från den delen av kraftsektorn kommer att öka. Det gör det till en chimär att i sammanhanget prata om det utifrån ett svenskt perspektiv, då det inte är en sanning. har redan ett fossilfritt kraftsystem som har väldigt liten påverkan i termer av utsläpp av växthusgaser, och det ska man fortsatt vårda och värna. Vi har absolut inget emot att man når fossilfrihet inom andra delar av industrin. Problemet uppstår väl när man vill skilja ut detta och ha just förnybart som mål bara inom energipolitiken när det annars inom miljöarbetet i stort är fossilfrihet som är målbilden. Vi tycker att det är högst olyckligt att man vill avgränsa det på det här sättet. Problemet är också att man ser målbilden som någonting som leder till ett elsystem som kommer att präglas av högre leveranssäkerhet. Vi från har väldigt svårt att se på vilket sätt mer väderberoende kraftproduktion skulle leda till högre leveranssäkerhet. Vi har redan under den här mandatperioden skiftat energipolitiken till att handla mer om effektfrågan och att adressera och lyfta upp den, trots att vi verkligen har en utmaning runt hörnet efter att har stängts. Det jag tror att vi kommer att prata mer om under den kommande mandatperioden är just svängmassan, som minskar väldigt snabbt i systemet när stora synkrongeneratorer försvinner ut. Vi kommer att ha ett otroligt känsligt system som inte kommer att möjliggöras av den väderberoende kraftproduktionen, och man har ingen plan för hur det ska hanteras. Jag skulle vilja fråga på vilket sätt förnybart per automatik leder till högre leveranssäkerhet, vilket regeringen motiverar sitt förslag med. 25 Statsrådet (S) replik: Det blir tydliga skiljelinjer. Sammanfattningsvis kan man säga att är emot förnybar energi och för kärnkraft. Det får man gärna vara. I den energiuppgörelse som finns och de mål vi nu fastställer ställer vi inte kraftslag mot varandra på det sättet. Däremot är det bara att kolla hur verkligheten ser ut. Den nuvarande kärnkraften kommer att fasas ut av ekonomiska skäl – av ägarna. De säger att det med goda förutsättningar sker framemot 2040, och jag tror till och med att det kan gå snabbare just av de ekonomiska skälen. Vad är då lösningen? Ja, vi argumenterar ju för att den tekniska revolution som just nu pågår och som skapar möjlighet att lösa många av de utmaningar och problem vi kan vara överens om finns är den väg vi bör ta. Vad är då väg? Är det att bygga nya kärnkraftverk? Det finns ju en del grannländer som gör det. När det gäller att ersätta de tio nuvarande kärnkraftsreaktorerna med tio nya kan vi titta på våra finska grannar. Kostnaden för en reaktor som är ungefär lika stor – något större – än tredje reaktor är ungefär 100 miljarder. Tio reaktorer innebär . Vem ska betala detta? Är det skattebetalarna som ska belastas med det? Enligt det nuvarande regelverket, som vi brett står bakom i , ska det ske på privat grund. I ärlighetens namn är det ingen som tror på det. Tror verkligen på att vi ska lösa dessa el- och energiproblem på ett effektivt och kostnadsmässigt bra sätt är den förnybara vägen den rimliga. Om inte står bakom detta måste de också redovisa var de ska ta 50 miljarder under för att bygga ny kärnkraft på skattebetalarnas bekostnad. 26 (L) replik: På ett energipolitiskt möte fick frågan om han kunde sova gott med tanke på energipolitikens utmaningar. Han svarade ja. Jag menar dock att det kanske ändå finns anledning att oroa sig lite för energipolitikens framtid om natten, och då tänker jag framför allt på leveranssäkerheten. Som några av oss nämnde i våra anföranden finns en rapport från som visar på rätt oroande siffror. Att leveranssäkerheten riskerar att bli sämre än borde ändå leda till en och annan sömnlös timme. Min fråga till energiministern är alltså: Är han inte orolig för hur vi ska lösa leveranssäkerheten, och hur tänker han sig att förnybart bidrar till det målet? 27 Statsrådet (S) replik: Tack för frågan, ! Det är en viktig fråga, men jag sover gott om nätterna just för att vi nu har en historisk och ny situation där en stor majoritet av riksdag står bakom en gemensam energipolitik. Utmaningarna finns, men det är därför vi har en energiuppgörelse. Det är därför vi tillsammans har lagt fram inte bara det här förslaget – den här mandatperioden har det ju regnat förslag baserat på energiuppgörelsen. Det har handlat om alltifrån förnybart till vattenkraft, om förutsättningarna för marknaden och om kärnkraften. Ja, herr talman, egentligen skulle jag nog säga att sedan de stora striderna om kärnkraften är den här mandatperioden kanske den mest intensiva när det gäller energipolitiken och dess förändring. Det var på det seminarium där expertmyndigheten lade fram rapporten som jag fick frågan. Om man lyssnar på våra expertmyndigheter hör man att de säger: Ja, de två kärnkraftsreaktorer som är utfasade under den här mandatperioden och de två som planeras till 2020 klarar vi, för vi har sådana marginaler i vårt system. Men skulle all kärnkraft tas bort i ett snäpp får vi problem. Det är dock självklart, för kärnkraften står för av vår el. Det är därför vi har en energiuppgörelse som gör att vi steg för steg kan anta utmaningen. Det finns utmaningar när det gäller leveranssäkerheten, men det finns också tekniska lösningar som vi nu implementerar. Vi lägger om vår vattenkraftspolitik så att den blir mer miljömässigt hållbar och så att vi kan få ut mer effekt av den. Vi har smarta nät, lagring och efterfrågeflexibilitet – många saker som vi nu tar oss an för att just se till att industrierna och våra hushåll alltid kan få den energi de behöver till konkurrenskraftiga priser. 28 (L) replik: Jag menar att energiministerns politik delvis skjuter bredvid målet. En av de huvudframgångar för överenskommelsen som energiministern beskriver är nämligen förnybart – ett mål vi inte behöver . Vi har inte problem med för lite väderberoende el; det var inte en utmaning vi utmålade när vi startade . Vi har inte en utmaning med för lite vind eller sol i systemet, utan de utmaningar som var väldigt tydliga när vi startade arbetet var effektbalansen och leveranssäkerheten. Målet om förnybart skjuter alltså helt och hållet bredvid de utmaningar vi egentligen har. Vi vet att elnätet är så bräckligt att det inte skulle klara av att någon reaktor oplanerat kopplas bort. Vi vet att har vidtagit den drastiska åtgärden att ge order om att dra ned på produktionen. Jag menar att det finns anledning till oro. Inte ens sommaren är trygg när vi vet att vi vanligtvis inte har kalla temperaturer och kan vara trygga. Det finns anledning till oro. Regeringens politik har delvis bidragit till det. 29 Statsrådet (S) replik: Jag är den förste att beklaga att Liberalerna i likhet med i många andra politiska uppgörelser bara har hoppat av innan man ens har kommit fram till den slutgiltiga förhandlingen. Det som är Liberalernas problem i den här specifika frågan – energiuppgörelsen och energipolitiken – är att industrin, energisektorn, miljöorganisationerna och akademin alla har både välkomnat och stöttat energiöverenskommelsen. Det gör de inte för att den är perfekt. Det vore förmätet att tro det. Det är för att vi nu skapar en stabil struktur där vi inte bara tar oss an de kortsiktiga utmaningar vi har utan steg för steg jobbar tillsammans för att lösa de långsiktiga. Det är en unik möjlighet både i och i svensk politik men också unik när man tittar runt om i . Oavsett om det är i , i , i eller i träter man fortfarande om detta, och det sker till väldigt höga kostnader. Okej, Liberalerna är emot satsningarna på förnybar elproduktion, fine! Men vad är då Liberalernas lösning? När det gjordes en uppgörelse inom förra regeringen trodde Liberalerna att det skulle innebära tio nya kärnkraftsreaktorer där de gamla står på marknadsmässiga villkor. är det väl bara och tomten – och kanske inte ens tomten, utan bara – som tror att det skulle hända. Ingen annan gör det. Vad är Liberalernas lösning? Jag är den förste att beklaga att ni inte är med i uppgörelsen. Faktum är att vi har utmaningar. Vi kommer att ta oss an dem tillsammans. Men vad är Liberalernas väg framåt? 30 (M) replik: Energiministern talar i sitt anförande om den historiska överenskommelse som vi har lagt fast. Den är historisk, viktig och bra. Det är vi helt överens om. blir frågan hur vi når dit. Hur når vi målen om energieffektivisering, minskade utsläpp, elektrifiering i transportsektorn och allt det som är helt nödvändigt för att vi ska kunna minska utsläppen och ha leveranstrygghet, konkurrenskraft och också en ekologiskt hållbar energiförsörjning? Där lyfter jag fram perspektivet att det är helt nödvändigt att vi får ett företagsklimat i där vi får startup-företag som är de som levererar de nya lösningarna för att kunna gå fram med energilagring, energieffektivisering och alla de andra oerhört viktiga miljötekniker som vi behöver. Det är helt nödvändigt. Vi kan med vår energiproduktion naturligtvis exportera till våra grannländer och de närmast oss. Men om vi ska få , och andra länder att ställa om måste vi också kunna exportera energiteknik. Här ser jag en del utmaningar. Det är i form av regelkrångel som försvårar för företag och där företagare upplever att regelkrånglet har ökat den här mandatperioden. Här finns utmaningar i skattesystemet där det har blivit dyrare att anställa nyckelpersoner. Det har blivit svårare att rekrytera nyckelkompetens och nyckelingenjörer från andra länder. Man kan också titta på frihandelsfrågan där det behövs ett ännu tydligare ställningstagande från båda regeringspartierna om vilka förutsättningar för frihandel man vill se. Jag menar att det är helt nödvändigt och sammankopplat. Vi måste ha ett gott näringslivsklimat för att kunna nå målen och inte bara tala om målsättningarna. Här skulle jag vilja veta om ministern är nöjd med det näringslivsklimat vi har och om han tror att de nödvändiga startup-företagen kommer att starta i . 31 Statsrådet (S) replik: Tack för frågan, ! Jag håller med. Det är kanske lite ovanligt i dessa valtider att man håller med sina politiska motståndare, men så är det. Det arbete som vi nu gör skapar en miljö där nya innovationer och nya lösningar kommer fram. Jag håller också med om att det är lösningar som vi inte bara har användning för i vårt land med de utmaningar vi har utan som kanske i ännu högre grad kan vara grunden för en exportindustri som blommar och leder till fler jobb och ekonomisk tillväxt och löser en del av de gigantiska klimatproblemen vi har. Vi jobbar aktivt med detta. Det gäller att stötta startup-företag och hjälpa dem ut i världen. Jag tror att jag har haft ett femtiotal små och medelstora företag med mig när jag har farit till , , , , , , , med flera. Anledningen till att vi stöttar dem är att vi tror att vi har väldigt bra teknik, väldigt bra lösningar och väldigt duktiga entreprenörer. Vad är det stora problemet? Jag är väldigt stolt över den näringslivspolitik vi bedriver. Det går väldigt bra för det svenska näringslivet. En av de stora utmaningarna är kompetensbristen. Där har vi satsat enormt mycket på att bygga ut vårt utbildningssystem. Det gäller såväl yrkeshögskola som högre utbildning, vuxenutbildning med mera för att se till att möta efterfrågan inte bara nu utan också framåt. Man bör komma ihåg att en av huvudanledningarna till att vi sitter i en sådan situation är att det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Vad gäller frihandel tror jag att vi är helt överens i varje fall mellan våra partier om att det är väldigt bra. Här kommer inte hoten härifrån utan tyvärr från . 32 (M) replik: Det gläder mig att höra att energiministern i varje fall delvis håller med om det jag säger. Det gläder mig att vi delar intentionen i detta. Men sedan gäller det också att presentera skarpa reformer för att komma dit och nå de viktiga mål vi fastställer. Här ser vi att företagen upplever ett ökat regelkrångel under den här mandatperioden. De menar att det försvårar möjligheten att både starta företag och att växa. Det är ett problem som vi måste ta tag i. Det är helt nödvändigt om de startup-företag som utvecklar ny energiteknik också ska kunna exportera den. Frihandelsfrågan är en annan viktig fråga. Där är visserligen våra två partier överens. Men Socialdemokraternas regeringspartner har inte ens bestämt sig. Där är inte alla överens i sin riksdagsgrupp om man vill ha frihandel med . Det är ändå ett land som har en mer progressiv energi- och miljöpolitik än till exempel och många av de stora asiatiska utsläpparna. Det finns ändå viktiga frågor att ta tag i även för regeringen för att kunna se till att vi får ett företagsklimat där nästa energiteknik skapas i . Låt mig avsluta med att säga att vi ibland har en övertro på att det är vi i den här kammaren som ska lösa alla problem, att det är vi som kommer på alla nya uppfinningar och att det är vi som tar de stora klimatkliven. Det är inte det. Den som kommer på och utvecklar den elbil som blir så pass billig att den blir billigare för den indiska och kinesiska bilägaren att köpa än en bensinbil är den som tar det största klimatklivet. Kan vi göra förändringar för att få ett näringslivsklimat som är gott inte bara i högkonjunktur utan också i lågkonjunktur kommer vi att ta de största klimatkliven. Ett stort medskick till regeringen är att ta vara på detta och att vara mer progressiv även vad gäller regelförenkling, frihandel och möjligheten för företagen att starta och växa här. 33 Statsrådet (S) replik: När man är överens om den proposition som läggs fram vill man gärna ändå ha en debatt. Det är trots allt val, och man vill inte framstå som att man står alldeles för nära varandra. Det kan jag köpa. Jag ska ändå å mina vägnar göra något ovanligt genom att säga: Tack för ett väldigt gott samarbete! Det är trots allt det som i förlängningen kommer att spela en roll i detta. Sedan till frågan om utrikeshandel och företagens villkor. Det skulle vara konstigt om företagen satte sig ned och sa att allting är fantastiskt. De driver på. Det är deras roll och deras uppgift, och det är bra. Men man får inte glömma hur verkligheten ser ut. Verkligheten är den att det nog inte finns någon regering som har satsat så mycket på exportfrämjande som denna. Det har också näringslivet självt uttryckt ett antal gånger. Det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Det betyder inte att det inte finns problem och utmaningar. Jag är säker på att om vi precis som vi gjorde i energifrågan sätter oss ned tillsammans kan vi komma ett par steg framåt. När det gäller frihandeln finns det i stora som små partier olika uppfattningar. Så är det också i . Det märker man dagligdags. Regeringen tror på frihandel och föreslår att vi ställer oss bakom detta eftersom det är bra för vårt land. Det är också bra för vår värld med denna typ av kontakter, dialog och verksamhet. är vi tyvärr i en sits där utvecklingen just nu går åt fel håll. Därför är det viktigt att inte hålla på och göra en träta av något som inte är en träta. I stället bör vi gemensamt och med full kraft, både i Europeiska unionen och med våra partner på andra sidan , föra fram att den väg man har valt inte är bra vare sig för de amerikanska konsumenterna och de amerikanska industrierna eller för någon annan på . Jag tror att detta är viktigare än att vi håller på och träter om något som i grund och botten inte är någon träta. 34 (C) replik: Jag blir sist ut här i kammaren, vilket känns lite speciellt, under den här mandatperioden. Jag vill därför börja med att tacka och regeringen. Vi har haft många debatter och tuffa debatter. Vi har haft förhandlingar som har varit hårda men som i slutändan har varit konstruktiva. De har inte minst – efter vissa påtryckningar, får man väl säga – innehållit väldigt bra fika. Det finns ändå en del saker som kan göra mig lite bekymrad och som jag funderar på hur regeringen ser på. Jag frågade tidigare om ursprungsgarantierna för el. Vi har ett liknande system när det kommer till biogasen – grön-gas-principen. Om ett bolag levererar biogas och levererar in det på nätet kan jag alltså som konsument köpa biogas. Det är på samma sätt som när säger att man ska kunna leverera in det och därmed också sälja det. Tycker regeringen att detta är en bra princip? Och tycker regeringen att detta är en laglig princip? Det är mina frågor till statsrådet. 35 Statsrådet (S) replik: Låt mig börja med en annan fråga, som ställde tidigare till socialdemokraten och som hänvisade till mig, nämligen den om byggregler. Jag vill ju att ska få svar på sina frågor. Jag tror att vi är unisont överens i denna kammare och även i energiuppgörelsen om att systemet behöver läggas om. Det är inte bra som det är , då det leder oss bort från ett effektivare och mer klimatvänligt system. Fjärrvärmen matas ju med näst intill , åtminstone , förnybar energi. Vi kommer att fortsätta att jobba med frågan, men vi förfogar inte över den själva. Det är också EU-direktiv som reglerar detta, och det är det som har gjort att vi inte har kunnat komma fram. Vi måste fortsätta att bearbeta EU så att man kan ändra på dessa direktiv. Det som komplicerar saken är att det finns väldigt få europeiska länder som har fjärrvärme. Däremot satsas det brett på solceller och annat just . Men vi ska återkomma till detta under nästa mandatperiod. Vi har inte släppt det, och vi ska se till att vi får till den förändring vi behöver för att få detta här i . När det gäller ursprungsgarantier är det ganska talande för hur energipolitiken har utvecklats i vårt land när en debatt och ett replikskifte ska handla om just detta. Men det är viktiga frågor. Och nej, vi har inte från regeringens sida uppfattat problemet. dyker det upp, och då får vi titta på det och se om det behöver göras förändringar i lagar och förordningar. I så fall kan vi göra det. Det är precis som sa tidigare: blir man som minister anklagad för att man inte agerar mer kraftfull, men när man gör det anklagas man för ministerstyre. Och ministerstyre vill man inte ägna sig åt i onödan, eller hur? 36 (C) replik: var det grön-gas-principen jag frågade om. använde en minut och till att tala om byggregler, och sedan talade han om ursprungsgarantier. Det handlar ju om el och inte alls om biogas. Jag tycker att det är lite fascinerande, och det verkar som att regeringen väljer att inte svara över huvud taget. Vi kan väl se fram emot nästa mandatperiod när regeringen tar tag i det här och vi har ombytta roller. Då kan vi stå omvänt här i talarstolarna och debattera detta. Före energiöverenskommelsen förhandlade vi om en förordning om effektreserven. Effektreserven ska utgöras av anläggningar som använder förnybar energi – en grön effektreserv. Men när det kom in anbud till denna effektreserv biogas sa : Inköp och annullering av biogascertifikat förändrar inte det faktum att anläggningen vid en aktivering av effektreserven skulle drivas med fossilt bränsle, för det är det som levereras i näten. Då har man totalt missuppfattat hela grön-gas-principen. Detta skedde under den förra upphandlingen. Tycker regeringen att detta är ett problem? tycker att det är ett problem att gör så här. står under regeringens tillsyn, vilken går att använda i regleringsbrev och annat utan att man som minister själv uttalar sig. Regeringen som helhet kan styra, och bör styra, sina myndigheter. Detta kraftverk hotas nu av nedläggning; man ansöker om nedläggning just nu därför att man inte fick upphandlingen. I stället är det fossil olja som utgör kraftreserven. Mina frågor återstår därför, : Accepterar regeringen grön-gas-principen? Och vad tänker man i så fall göra för att de egna statliga affärsverken, i det här fallet, också ska acceptera den? 37 Statsrådet (S) replik: Jag trodde naivt nog att var intresserad av att få svar på sina frågor – därav det faktum att jag använde en minut till att svara på hans första fråga. Men det är som sagt valtider, och när man står så nära varandra och röstar för samma politik men ändå känner ett behov av att visa att man minsann är i opposition kan man såklart alltid försöka få till trätor i frågor där det inte finns några trätor. I frågan om upphandlingen för är detta reglerat såväl i lag som i förordning. Utöver att vi vill att det ska vara mer förnybart måste det också vara ekonomiskt gångbart. Inte minst denna riksdag har sett till att det är på det sättet. Det är de två principer som gäller. Man ska inte heller överdriva vad detta handlar om. Den reserv som vi har och som vi har förlängt används knappt. Vi har den eftersom den är en reserv för trygghet, men de facto används den så oerhört sällan som tre fyra gånger, tror jag, .