prot · H50971 · 2018-02-13 00:00:00 — I en sådan motsvarighet skulle det inte bara vara det som SVT själva och tittare uppmärksammar som kommer till granskning, utan där skulle det göras en genuin och gedigen granskning av helheten utifrån objektiv grund: Finns det här en snedvridning i val av ämne och i val av hur frågor gestaltas? Och finns det felaktigheter i hur fakta lyfts fram och diskuteras? Det här har ingenting med detaljstyrning av det publicistiska uppdraget att göra. Det här handlar om vår demokratis kärna. Hur ska informationsförmedling till medborgarna gå till, och hur ska man säkerställa att den är korrekt och att andra stater eller olika krafter som vill vår demokrati illa inte kommer till tals? När misstag staplas på misstag i public service ställer sig människor på goda grunder frågan om det inte finns en systematik i det här – om det finns en vridning och en subjektivitet som syftar till att faktiskt gynna en viss politisk riktning. Så fort den misstanken har kommit till liv har demokratin redan i någon mån förlorat. 11 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för interpellationen och för meningsutbytena! Å ena sidan känns det svårt och lite sorgligt att behöva vara försvararen av public service i denna kammare där vi har tagit gemensamma beslut om ramar och sändningstillstånd. Å andra sidan hör jag orden om att vi behöver en stark public service, vilket ger mig hopp. Vi behöver försäkra oss om att tilliten ökar och att människor känner förtroende för det som public service gör, inte minst när det handlar om granskningen av oss här i denna kammare och av regeringen. Därför vill jag verkligen uppmuntra , och att samtala mycket med sina partier. Just nu arbetar för fullt med att arbeta fram de ramar som ska gälla för public service . Det är oerhört centralt att de ramarna faktiskt bär public service, att de skapar tillit och förutsättningar för en verksamhet som inte kommer att bli mindre viktig utan som vi verkligen behöver i vårt land för vår demokratis skull. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2017/18:283 om lärarnas administrativa börda 12 Utbildningsminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vända utvecklingen och minska lärarnas administrativa börda. Lärarna är nyckeln för att höja skolresultaten. Regeringen ser allvarligt på att läraryrket tappade i status och attraktionskraft. I departementspromemorian Tid för undervisning – lärares arbete med skriftliga individuella utvecklingsplaner framgick att lärares arbetsuppgifter hade ökat . Ökningen handlade bland annat om fler uppgifter kopplade till dokumentation och till uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling. Enligt från ägnade svenska lärare mer av sin tid åt administrativa arbetsuppgifter och mindre åt undervisning och kompetensutveckling än lärare i andra . Rapporterna visade på en ökning av lärares administrativa arbetsbörda som skett . Den genomförda undersökningen från redovisar att många lärare upplever att mängden administrativa uppgifter har fortsatt att öka . Regeringen har sedan den tillträdde haft ökad attraktivitet för läraryrket som en av sina viktigaste prioriteringar. Administration som tar tid från mötet mellan lärare och elev är en av utmaningarna som måste adresseras. Lärare har använt för mycket tid åt att administrera och rätta de nationella proven. Regeringen har därför gjort de tidigare obligatoriska nationella proven i SO och NO för årskurs 6 frivilliga för huvudmännen att använda. När det gäller gymnasieskolan har regeringen beslutat att minska antalet obligatoriska prov för elever på högskoleförberedande program. Regeringen har också i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14), som fattade beslut om , gjort bedömningen att de nationella proven bör digitaliseras. Genom digitalisering kan den tid som lärare lägger ned på proven minskas. Regeringen har även fattat beslut om en digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Genom digitaliseringen kan verktyg och metoder utvecklas som underlättar administration samt planering, genomförande, uppföljning och utvärdering av undervisningen. kan gemensamma lösningar minska risken för dåliga och tidskrävande digitala system. Regeringen har vidare sagt nej till ordningsomdömen i – en åtgärd som ytterligare skulle ha bidragit till dokumentationskraven på lärarna. skolkommission gör i sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) bedömningen att huvudmännen bör beakta den administrativa bördan för lärare och rektorer och vara restriktiva med att belasta dem med egna mål, anvisningar och redovisningskrav vid sidan av det som anges i nationella styrdokument. Det finns därför ett behov av att undersöka vilka administrativa uppgifter utöver de som följer av de nationella målen som läggs på lärare och skälen till detta samt se över vilka möjligheter det finns att minska mängden sådana uppgifter. Detta görs nu i utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) som utifrån en analys av arbetssituationen och organisatoriska faktorer ska föreslå åtgärder för att minska lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete. Utredaren ska vidare identifiera och lyfta fram goda exempel på hur lärares administrativa börda kan minska som exempelvis kontakten med barns och elevers vårdnadshavare och föräldrar kan genomföras på ett effektivt och förtroendefullt sätt. Uppdraget ska slutredovisas innevarande år. Regeringen har i budgetpropositionen också föreslagit ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, i enlighet med förslag. Med en infasning föreslås avsättas för syftet. Mer resurser kommer att underlätta för lärarna och innebära förbättrade möjligheter för dem att utföra sitt uppdrag. När det gäller att skapa mer tid för förberedelser, uppföljning och varje elev är det såklart viktigt att ca 20 000 fler personer, omräknat i heltidstjänster, har anställts i skolväsendet /15, bland annat genom regeringens satsningar på till exempel fler anställda i förskoleklass och lågstadiet. Regeringen har således vidtagit och vidtar flera åtgärder för att minska lärarnas administrativa börda. 13 (M): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. Det finns en sak som är genomgående för det här och några andra svar som ministern har levererat här i kammaren. Det handlar om att regeringen, och inte minst utbildningsministern, gick in i mandatperioden med oerhört höga ambitioner. Men om man får vara lite skämtsam bidde det bara en tumme, på många av områdena. Enligt har och Socialdemokraterna svikit vallöftet om att minska lärarnas administration. Lärarnas administration har, vilket ministern själv hänvisade till, ökat . Och det är en oroväckande utveckling. Jag håller med om att lärarna är nyckeln till framgångsrik undervisning, och vi ska ge dem mer tid med eleverna. Tyvärr har utvecklingen gått i motsatt riktning. Regeringen har lämnat förslag på bord om åtgärdsgarantin som innebar att lärarnas administration skulle öka. Det är därför glädjande att regeringen har tagit till sig och lyssnat till den breda kritik som funnits mot förslaget. drar regeringen tillbaka förslaget för omarbetning, precis som vi har föreslagit. Det är viktigt att regeringen återkommer med ett förslag som säkerställer att lärarna får mer tid för eleverna. Vi tycker också att regeringen har slagit in på fel väg genom att tro att den administrativa bördan minskas genom att man plockar bort flera nationella prov. Det finns andra administrativa bördor att plocka bort, till exempel resultat som inte alltid behöver samlas in. Men kunskapsresultat behöver samlas in för att följa elevernas utveckling. Det finns alltså fortfarande mycket regeringen kan göra, även om tiden nu är kort. 14 Utbildningsminister (MP): Hur vi har på oss avgörs i den där mycket stora anställningsintervjun . Jag ser fram emot att tiden ska fortsätta vara lång. Det finns så mycket som behöver göras, precis som beskriver. När jag lyssnar på förstår jag att vi är överens om problembeskrivningen. Lärare måste ha tid för undervisning och för det som skapar kvalitet i undervisningen. Det handlar om tid för att förbereda sina lektioner, för efterarbete där man reflekterar över dem, för att sitta ned med sina kollegor och dela kompetens med varandra, för att utvecklas i sitt yrke och för att ta det särskilda samtalet med en elev som behöver det. Man måste säkra att lärarna får . Det finns två saker som vi har till uppgift för att göra det. Det ena är att se till att det är tillräckligt många som jobbar i skolan. Om lärarna är fler, om det är fler som delar på arbetet, och det finns fler som kan avlasta lärare med vissa arbetsuppgifter innebär det att lärare får vara just lärare och får mer tid för varje elev. Därför är det viktigt, vilket jag framhåller i mitt interpellationssvar, att vi har anställt fler i svensk skola och går vidare med det i och med det stora statliga tillskott som medel om 6 miljarder innebär. Det andra är att vi rensar bland tidstjuvarna i lärares vardag, det som vi lite förenklat kallar för administrativ arbetsbörda. Det handlar om tre olika delar där. Den första är de nationella proven. Man har frågat lärare: Vad upplever du som en stor administrativ arbetsbörda? Då hamnar nationella proven högt upp på listan, och de hamnar högst upp på listan av uppgifter som staten ansvarar för. Därför är det märkligt att säger att vi är överens om att något bör göras, men när regeringen säger vad som ska göras vill inte att just det ska göras. Vi ska mäta kunskaper, och det gör vi. Men vi måste bestämma oss för när och hur vi gör det. Det stämmer att vi, genom en bred överenskommelse, har frivilliggjort de nationella proven i SO och NO i årskurs 6. Och jag tycker att det som nu gör för gymnasieskolan är rätt. Det minskar nämligen antalet nationella prov utan att minska kvaliteten i kunskapsmätningarna. Vi digitaliserar också de nationella proven, så att de kan genomföras på ett mer administrativt klokt sätt. Den andra delen handlar om stöd. När man har sett att en elev har behövt extra stöd har det alldeles för ofta varit början på en byråkratisk resa, snarare än en pedagogisk resa. Det har behövts fyllas i mycket dokumentation om eleven i stället för att man har säkrat att eleven fått det stöd som behövs. Åtgärdsgarantin är för oss ett förslag för att minska den administrativa arbetsbördan, sett över hela grundskoleperioden, genom att säkra att lärarna redan i lågstadiet har mandat att se till att stödet är på plats. Det är en åsikt som vi numera delar med lärarfacken, som är den viktigaste vakthunden för att säkra att vi inte lägger på nya administrativa arbetsbördor. De står också bakom ett förslag om en läsa-skriva-räkna-garanti. Eftersom förslaget inte har fått stöd av en majoritet i kommer vi att ta tillbaka det och återkomma med ett nytt förslag som ska ge lärarna det mandatet, men som säkrar att det inte leder till ny dokumentation och nya dokumentationskrav. Den tredje och kanske allra viktigaste delen när det gäller administrativ arbetsbörda är de många kommunala kraven. Många lärare beskriver att de måste svara på ungefär samma frågor till både stat och kommun. Kommunen har satt egna mål vid sidan av statens. Och här blir bördan extra stor. landar därför i att det måste rensas i den typen av arbetsuppgifter. Och därför gav vi i uppdrag att titta på var det finns goda exempel som kan spridas och om det finns behov av ytterligare regleringar för att rensa bland extra bördor som uppstått genom kommunala beslut eller i förekommande fall beslut inom friskolekoncerner. 15 (M): Regeringen försöker plocka poäng på att det har blivit fler anställda i skolan. Men det regeringen inte berättar är att det i stort sett är en effekt av att elevkullarna har vuxit. Då blir det naturligt. Men lärartätheten har inte förändrats under år som utbildningsminister. Jag och är överens om att det är viktigt med central rättning av prov och att de blir digitaliserade möjligt. Men vi vill inte att de nationella proven tas bort. Vi föreslår också ordningsbetyg, vilket utbildningsministern kommenterade. Jag tror att ordningsbetyg skulle leda till mer rena ämnesbetyg. Det är mänskligt att lärare, när de sätter betyg, också funderar på hur eleven har uppfört sig i klassrummet. Därför skulle ordningsbetyg underlätta för många lärare. Vi vill införa lärarassistenter. Det skulle också kunna underlätta. Jag har en sista fundering och fråga till . Den är kanske lite annorlunda. Jag tror inte att utbildningsministern vågar uttala någon åsikt i frågan, eftersom det egentligen är en facklig fråga. Det inser även jag, och jag har själv stuckit ut hakan . Det finns två typer av avtal på skolans område: ferietjänst och semestertjänst. Det är inte för inte som många friskolor har använt sig av semestertjänst. Även kommunala skolor har anställt många förstelärare på semestertjänst. Lärare med semestertjänst tillbringar nämligen mycket mer tid med sina elever. Har utbildningsministern någon åsikt om detta? Vågar han i så fall uttala sig om det? 16 Utbildningsminister (MP): Jag förstår att använder ord som ”vågar uttala sig”, eftersom det ger lite mer effekt i interpellationsdebatten. Om jag skulle uttala mig om det skulle jag dock kraftigt överträda den ansvarsfördelning som finns, nämligen att det är fack och arbetsgivare som gör upp om löner och arbetsvillkor och att det är vi som skapar förutsättningar för det. Precis den typen av förhandlingar pågår, och vad jag än skulle säga skulle det snabbt användas i de diskussionerna, säkerligen både lokalt och centralt. Det vore sannolikt inte bra för någon. Jag måste helt enkelt, enligt den ordning vi har, passa på den frågan. antydde också att han förväntade sig det. När det gäller de två andra sakerna tar upp vill jag svara att jag inte vill plocka poäng på att vi har anställt fler. Det är en prioritering vi gör när vi satsar statliga medel för att fler ska kunna anställas i skolan. Av de 20 000 fler som har anställts har ungefär 4 000 anställts bara i lågstadiet med de nya lågstadiemedlen. De är alltså anställda med statliga medel. Man ska veta att detta är prioriteringar som står i kontrast till den förra regeringens prioriteringar. Under den förra regeringsperioden skars nästan 10 000 medarbetare bort från skolan. Det är fler än vad minskade elevkullar motiverade. De 20 000 som har anställts under det här året är fler än vad ökade elevkullar motiverar. Lärartätheten har minskat något trots att det är fler elever än någonsin i svensk skola. Barngrupperna i förskolan har minskat trots att det är fler barn i förskolan . Vi har brutit med växande barngrupper på fritis trots att det är fler barn på fritis . Det handlar om politiska prioriteringar. Jag tycker att vi behöver gå vidare där och investera mycket mer i skolan. Jag har därför lagt fram förslag, som röstats igenom i , om 6 miljarder för att det nu ska bli verklighet. Jag ser framför mig att vi borde kunna nå en politisk enighet om det. Det är en tydlig nationell resursförstärkning till skolan som skapar tydligare ansvarsfördelning mellan statlig och lokal nivå när det gäller finansiering av skolan. Både jag och tog upp detta med ordningsomdömen. Anledningen till att jag lyfter det i det här sammanhanget är att den frågan har lyfts av olika partier och andra debattörer. Vad det i praktiken skulle innebära är att lärare ska skriva lappar hem, eftersom det enligt förslaget ska vara vid sidan av betygsdokumenten. Det ska alltså vara något särskilt och inte ingå i betygen. Lärarna får då skriva lappar hem till alla elever utanför betygen. Det gäller också de elever som sköter sig alldeles utmärkt i skolan med vilka man aldrig har några som helst diskussioner om ordningsproblem. Jag har svårt att se att detta skulle vara någonting annat än just en ökning av den administrativa arbetsbördan. Jag har också svårt att se, för de elever som man verkligen har ordningsproblem med, hur en lapp i slutet av terminen skulle hjälpa. Där måste det nog vara kontinuerliga diskussioner genom hela terminen och framför allt diskussioner med vårdnadshavaren – jag lyfte i mitt interpellationssvar att läraren kan behöva stöd och avlastning i det arbetet – som kan göra skillnad. Det gör sannolikt inte den lapp som man tar hem vid julavslutningen och som riskerar att vara glömd när terminen drar igång igen, och ännu mindre den vid läsårsslutet. 17 (M): Jag har ingenting övrigt att tillägga. Jag tror att vi är hyggligt överens i mycket om att bördan borde minskas. Sedan inser jag också att det till stor del ligger på kommunerna. Där får vi alla i de olika partierna försöka att ta krafttag. Men jag hoppas att som utbildningsminister hinner göra lite mer på som återstår. 18 Utbildningsminister (MP): Det hinns med att göra mycket mer. Vi ses i debatten, ! Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2017/18:284 om statsbidrag riktade till skolan 19 Utbildningsminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ta fram ett system med statsbidrag som inte riskerar att påverka skolutvecklingen åt fel håll. Det är viktigt att ansvarsfördelningen är tydlig i välfärden. Läget inom skolväsendet är sådant att det finns behov av riktade statsbidrag. Ökningen av antalet riktade bidrag har skett successivt . De riktade statsbidragen är ett symtom på den oklara styrkedja som bland annat identifierat. Därför tillsatte regeringen skolkommission som genom förslag på en tydligare styrkedja kan bidra till att långsiktigt minska behoven av de många riktade statsbidrag som finns på området. har i sitt slutbetänkande lämnat förslag om bland annat hur behovet av riktade statsbidrag långsiktigt kan minskas. förslag bereds nu inom . I enlighet med förslag föreslår regeringen i budgetpropositionen en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund, vilket ligger i linje även med rekommendationer. Även föreslår fortsatt riktat stöd till skolutveckling för att säkerställa att medlen går till skolverksamheten. Regeringens pågående arbete med att anpassa statsbidragen så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser eller försvårar långsiktig planering och skolutveckling är angeläget. bedriver ett aktivt arbete med att förenkla hanteringen av statsbidragen för skolhuvudmännen, bland annat genom att utveckla en samlad digital hantering av bidragen. I syfte att bredda statsbidrag och minska administrationen vid ansökningsförfarandet har regeringen beslutat om ändringar i en rad satsningar på skolområdet, och jag vill här nämna några exempel. Fortbildningen inom Lärarlyftet II mot speciallärarexamen har utökats till att omfatta alla inriktningar. Vidare har det vad gäller bidraget för fler anställda i förskoleklassen och lågstadiet införts en möjlighet för huvudmän att ansöka om bidrag för att bibehålla det utökade antal årsarbetskrafter som huvudmannen har fått bidrag för. Regeringen har även utformat satsningar på så sätt att statsbidrag inte riktas till huvudmännen utan till som, efter dialog med huvudmännen, får besluta att sätta in insatser efter skolhuvudmännens specifika förutsättningar och behov. Exempel på detta är Samverkan för bästa skola och Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska göra en översyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet, inklusive ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet, i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som därmed kan bidra till en bättre skola. Som ett led i regeringens förbättrade styrning av skolväsendet behövs också en översyn av de riktade statsbidragen. Ett arbete med att uppnå en mer strategisk och ändamålsenlig användning av de riktade statsbidragen till skolan har påbörjats inom . kan bidra med ökad kunskap om systemet med riktade statsbidrag och därmed fungera som underlag för detta arbete. Regeringen kommer att överlämna en skrivelse till som behandlar regeringens bedömningar med anledning av om riktade statsbidrag till skolan. 20 (M): Tack, utbildningsministern, för svaret! Riktade statsbidrag är ett sätt för oss på nationellt plan att detaljstyra skolan. Redan tidigt under den här mandatperioden – och även före valet – var utbildningsministern tydlig med att regeringens ambition var att minska de riktade statsbidragen. Hur vällovligt vart och ett av statsbidragen än är ger ju den samlade bilden och flera utvärderingar att de inte är utformade så att de på ett effektivt sätt riktar resurser till skolan. De slår fel och hamnar inte på de skolor som behöver dem mest och inte hos de huvudmän där behoven är som allra störst. I många kommuner har man flera anställda som på heltid sysslar bara med att söka och återrapportera statsbidrag. Det är ju en möjlighet om det rör sig om lite större kommuner. Ett av mina favoritexempel är kommun. Det var ett av mina bästa besök under den här mandatperioden. Det besöket öppnade ögonen på mig för hur det kan vara för en liten kommun. Man har två anställda på hela skolförvaltningen. Det är helt omöjligt för dem att ha koll på alla bidrag som finns, för att inte tala om att hantera all den administration som följer med återrapportering med mera. Samverkan för bästa skola liknar vårt förslag om kunskapskontrakt. Vår uppfattning är att man borde kunna styra över mycket mer av riktade statsbidrag till en sådan satsning. Då blir det riktade statsbidrag som på riktigt går in och ser till den enskilda skolans behov och skräddarsyr stödet när det gäller både resurser och hur resurserna ska användas. Jag kan inte förstå varför regeringen inte har gjort någon ansträngning för att ändra en del av de riktade statsbidrag som finns och för att föra in dem i Samverkan för bästa skola. När jag var aktiv på SKL och även fortsättningsvis har man riktat mycket kritik mot de riktade statsbidragen just för att det krävs så mycket resurser för att söka och återrapportera statsbidrag. SKL har också stöd i många granskningar som visar att systemet inte fungerar. Så som jag har uppfattat utbildningsministern har det funnits en uttalad ambition – inte minst när utbildningsministern tillträdde – att minska bidragen. Men de har ju blivit många fler. Vi i utbildningsutskottet var på studiebesök hos . Där bekräftar man bilden av att statsbidragen har ökat lavinartat, mer än vad de gjorde . hanterade 41 bidrag och är man uppe i 72. Antalet beslut om statsbidrag har enligt ökat från 12 000 till 16 000 . Det här är bara ren sifferexercis, men bakom varje beslut finns det ansökningar som man kanske har varit tvungen att komplettera eller återrapportera. Det innebär att väldigt mycket tid går åt i en kommun till att söka statsbidrag, återrapportera och komplettera ansökningar. Det är tid som man borde lägga på skolutveckling. Det är resurser som man borde lägga på fler lärare, specialpedagoger och annat i skolan. Jag undrar vad som hände med regeringens ambition. Det har ju inte hänt någonting under den här mandatperioden när det gäller att minska statsbidragen. De har ökat. 21 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer i stort i problembeskrivning. De riktade statsbidragen har i princip fördubblats med varje ny regering , inte i innehåll – vi har satsat olika mycket pengar på skolan – men i antal, och det är det som påverkar administrationen. Det är till och med mer frustrerande om innehållet är litet men antalet stort, så att man måste söka många olika bidrag för att få ut lite pengar. De riktade statsbidragen har blivit fler även under vår period.