prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — Kanske ställde sig bakom någon av sina motioner, men i övrigt sa alla partier att man ville invänta den pågående public service-utredningen. Det är precis samma sak med utredningen om barnäktenskap; det är inget konstigt. Men för de åhörare som lyssnar på debatten är det viktigt att påpeka att det är så här vi gör och att det inte är några konstigheter. Det är tråkigt om man försöker smutskasta de partier som vill se till att blir en skärpning på detta område. 102 (M) replik: Det behöver göras några rättelser gällande Skapande skola. Det är inget projekt eller irrbloss, utan det är en seriös verksamhet. Skolan eller kommunen måste göra en plan för hur det ska genomföras, vad man ska göra och i vilken omfattning, och man måste redovisa efteråt – i akt och mening att man ska tänka igenom och förbereda för egen finansiering för att kunna ge eleverna det kreativa uppvaknande och den kreativa bekräftelse som kulturyttringar kan ge, och det ska utmynna i att eleverna får en bättre kunskapsinhämtning. Jag vänder mig därför mot den förenklade beskrivningen att det är ett projekt och ett irrbloss i skolverksamheten – icke så. Vi är dock helt överens om att denna verksamhet behöver utvecklas. Det är därför det finns ett tillkännagivande på detta område. När det gäller barnäktenskap är det jättebra att vi får influenser. Utskottsmajoriteten har gjort tillkännagivanden och 2018, men regeringsunderlaget vill inte ens styra in på det. Det är ett starkt besked till utredningen och regeringspartierna att se till att inget barn i detta land ska behöva gifta sig. 103 (V) replik: Skapande skola är en bra verksamhet. Det är därför vi vill att den ska utökas så att den når alla barn och att den blir en integrerad del av skolan. Att jag kallar det tomtebloss baserar jag på den utredning som gjordes 2013. Här säger man från skolan att Skapande skola är roligt, att eleverna uppskattar det och att det är ett positivt inslag men att det inte sätter djupare avtryck, inte förändrar skolans arbetssätt och att lärarna ser det som något som kommer vid sidan av och inte som en naturlig del. När vi tittar på vad som har hänt och på de utvärderingar som har gjorts ser vi att man behöver ta ett steg till. Jag är medveten om att kommunerna gör en seriös plan. Jag har själv varit kommunpolitiker och jobbat med Skapande skola och sett att det är positivt för både konstnärer och elever. Men för skolverksamheten ska detta inte vara något spår vid sidan av som man kan välja att ha eller mista. Det är inte säkert att man när man ska prioritera i kursplaner och lektionsupplägg känner att man kan avsätta tid för . Därför anser vi att detta måste bli en naturlig och integrerad del av barnens vardag. Det är så vi ser på . Kultur och fritid för barn och unga Vi har som sagt en motion på detta område. Vi har även ett särskilt yttrande vad gäller er motion, för vi ser att man behöver gå i denna riktning. När det gäller barnäktenskap skiljer vi oss åt lite mer i historieskrivningen. Anledningen till att det pågår en utredning är att regeringen vill se en skärpning – annars skulle man inte ha tillsatt utredningen. Det är därför lite onödigt, om man inte vill ta billiga politiska poäng, att göra dessa tillkännagivanden när det faktiskt är en skärpning på gång. Det är jättebra att alla kommer att rösta för detta när det blir ett förslag. Så såg det inte ut , men har varit tydligt i denna fråga. 104 (M) replik: När det gäller Skapande skola står det i skollagen att barn och unga ska få kreativ stimulans i sitt lärande. Alliansregeringen införde Skapande skola för att skolorna inte klarade av detta och för att inte ville tillsätta medel för det. Då tog av sina skattepengar och skickade denna stimulans till skolorna så att eleverna i sitt kunskapsinhämtande skulle få en kreativ stimulans och ett initiativ: Ni kan och ni bör. Var så goda, se till att börja! Det är därför det är viktigt att vi driver Skapande skola vidare och utvecklar det. Och det kan mycket väl göras inom kultursamverkansmodellen. Men den reformen är regeringspartierna tillsammans med på väg att skjuta i sank. Runt om i kommunerna är det många som undrar om S-MP-V inte vill ha kultursamverkansmodellen. Inte en utan har ni skickat kulturmedel bredvid kultursamverkansmodellen. Vad blir det nästa gång? Det är ett farligt spel ni spelar på regeringssidan just , i fråga om trovärdigheten. 105 (V) replik: Jag tänkte att vi kanske skulle kunna komma lite överens om någonting där, . Men då slänger du in påståenden om kultursamverkansmodellen igen. Den debatterade du och jag också förra gången vi hade en debatt i kammaren. Du påstår att vi på något vis försöker underminera modellen. Men så är det inte. Vi har skjutit till mer pengar till den modellen under den här mandatperioden. Och vi har tidigare talat om att vår satsning på kulturskolorna inte är en styrning utan ett sätt att stötta upp den kommunala verksamheten. Jag vill gå tillbaka till . I vår motion, som det egentligen låter lite här som att du skulle kunna stötta, har vi en idé om att skolorna skulle kunna ha kulturpedagoger. De skulle kunna ta det helhetsansvar som man inte klarar av i den vanliga skolvardagen, till exempel för att samarbeta med de lokala kulturinstitutionerna och de lokala konstnärerna. Vi ser det här som att skolan skulle kunna bli en starkare aktör i det lokala kulturlivet. Hur skulle det hänga ihop med den lokala kultursamverkansmodellen? Det är jättespännande om man kan koppla på även skolans arbete i det. Kultur och fritid för barn och unga Det finns alltså jättemånga positiva saker att göra, både när det gäller skolornas roll och när det gäller att utveckla kultursamverkansmodellen. Vi är positiva till att mer kraft och pengar hamnar hos kommun och region för att genomföra en positiv kulturpolitik. 106 PER LODENIUS (C): "I just put my feet in the air and move them around." Det är ett känt citat från , som var en av största filmstjärnor under och kanske den största dansstjärnan på film genom tiderna. svarade på vad han menade med sin dans. Vad var hans budskap med dansen? "I have no to prove anything by dancing", svarade . "I have never used it as an outlet or a means of expressing myself. I just dance. I just put my feet in the air and move them around." "Jag har ingen längtan efter att bevisa något med min dans. Jag bara dansar. Jag lyfter bara upp mina fötter i luften och rör på dem." Just så kan det vara med dans – ja, med kultur över huvud taget. Den finns där bara för sin egen skull. Kulturen har ett egenvärde. ger kultur så mycket mer. Konst, kultur och bildning är civilisationens kärna. Där ryms våra samlade erfarenheter i mångfasetterad form, och där kan vi få förståelse för oss själva, varandra, vårt förflutna och vår framtid. Det låter kanske högtravande. Men jag tror att vi alla kan hitta exempel där kulturen har påverkat oss på något sätt. Det har vi också hört från flera här i talarstolen . Kultur kanske har gett oss ett nytt perspektiv eller skapat helt nya förutsättningar för oss. Det är därför det är så viktigt att också ge barn och ungdomar möjlighet till möte med kultur och deltagande i kultur. Jag kan ge jättemånga exempel från tiden då jag själv jobbade som danslärare på att både jag och mina elever fick erfarenheter och lärde oss något nytt genom dansen. Det kunde vara små erfarenheter eller kanske livsavgörande upptäckter. Ett exempel som har fastnat i mitt minne är killen som var svårt mobbad. Jag skulle ha dans med hans klass. Det var bugg som stod på schemat. Den här killen smög in i gymnastiksalen och satte sig på en bänk längst ned i hörnet. Han försökte göra sig så liten han kunde för att inte synas. Men klasskamraterna missade honom inte. Man gick till och med på honom fysiskt. Danslektionen satte i alla fall igång. Jag tolererade såklart inga hårda ord eller påhopp under lektionen. Och alla fick dansa med alla – lika villkor för alla. Självklart ingick det också att lära sig hyfs och vett på dansgolvet, till exempel hur man bjuder upp och tackar för dansen. Vid det fjärde tillfället med danslektioner, alltså , kom denna kille först in i gymnastiksalen. Han sträckte på sig och gick rak i ryggen med en självsäkerhet som han absolut inte hade visat tidigare. Jag kände knappt igen honom när han klev in mitt i salen och undrade om vi inte skulle börja snart. Och när övriga klassen släntrade in var det ingen som sa några glåpord. Det var snarare tvärtom. Man pratade och skrattade ihop med killen. Och det var ingen som gjorde fula miner bakom ryggen på honom när de skulle dansa. Förvånad började jag försiktigt luska i var denna självsäkerhet och vändningen i övriga klassens uppförande kom ifrån. Det visade sig att de hade haft klassfest. Då hade tjejerna stått i kö för att få dansa med just den killen, då han var den som dansade bäst i klassen. Dessutom visste han hur man skulle föra sig och bjuda upp och tacka för dansen. Kultur och fritid för barn och unga Danslektionerna i skolan hade gett denna kille självförtroende och gett klasskompisarna verktyg för att uppföra sig och förhålla sig till varandra. Jag vill med denna berättelse ur verkligheten peka på vikten av kultur i skolan. Jag vet att det finns liknande berättelser och erfarenheter från kulturarbetare runt om i landet, inte minst från kulturarbetare som deltagit i just Skapande skola. Skapande skola, som är sprungen ur en motion från , innebär att alla elever i en klass får uppleva och delta i kultur under ledning av professionella kulturskapare. Det är en viktig insats för barn och ungdomars möjlighet till kontakt med kultur och också att få utöva kultur. Att få ta del av, men kanske ännu mer att få utöva, kultur ger otroligt mycket tillbaka. Det är dock inte bara det kulturella skapandet i sig som utvecklas när ett barn eller en ungdom får möjlighet att ta del av kultur och skapande. Oberoende av om det är att skriva, måla, dansa, spela musik eller något annat kulturellt uttryck utvecklas individen på många sätt. Att få utveckla sin talang i en kulturell verksamhet stärker barnets tro på sig själv och förståelsen för andra. Barns och ungas möjligheter att få ta del av kultur och att utveckla sina talanger blir självklart en viktig politisk prioritering. Det skapas ett otroligt mervärde när kulturen genom professionella kulturskapare får utrymme i skolan. Utvärderingar av Skapande skola visar också bland annat hur barns och ungas delaktighet och inflytande utvecklas när kulturen får ta plats i skolan. Det har också bidragit till förbättrat samarbetsklimat på skolorna och till att elevernas självkänsla och självförtroende har stärkts. Förutom elevernas utveckling på flera plan tror jag – nej, jag är övertygad om – att också kulturarbetaren får nya viktiga erfarenheter och kunskaper. skapar det arbetstillfällen för professionella konstnärer och kulturskapare. Regeringen har precis kommit med en kulturskoleproposition. Den här debatten kommer vi alltså att återkomma till. Men jag vill ändå i detta sammanhang bara kort lyfta fram också den viktiga och värdefulla verksamhet som den kommunala är. Vi från vill att den kommunala också ska finnas i varje kommun. Hur verksamheten läggs upp måste däremot avgöras utifrån de lokala förutsättningarna. är en verksamhet. vill inte ha någon statlig politik som riskerar att slå ut bra lokala verksamheter eller som inte är anpassad efter förutsättningarna även på mindre orter. Lösningen ligger i att är just , utan statlig styrning och pekpinnar. Vi får som sagt återkomma till det här när propositionen om ska behandlas här i kammare längre fram. Kultur och fritid för barn och unga 107 (MP) replik: När Per Lodenius talar låter han precis som en miljöpartist. Han talar oerhört positivt om danslektioner i skolan och värdet av kultur i skolan. Men när det sedan kommer till de faktiska besluten står inte upp för den här politiken längre. kom beskedet att allianspartierna avslår regeringens proposition om att återinföra de estetiska ämnena på gymnasieskolan. Per Lodenius har i tidigare debatter sagt att han ångrar att alliansregeringen plockade bort de estetiska ämnena från gymnasieskolan. Per Lodenius har tidigare låtit som att han skulle stötta ett återinförande. Jag vill fråga dig, Per Lodenius: Varför detta hattande? Varför står ni inte längre upp för att återinföra de estetiska ämnena i gymnasieskolan? 108 PER LODENIUS (C) replik: De estetiska ämnena i gymnasiet är viktiga. De ska finnas tillgängliga och vara möjliga att välja, och de ska kunna prioriteras av eleverna. Jag kan tycka att de skulle kunna vara obligatoriska. Men det utrymmet finns inte just , eftersom det finns så många andra ämnen som också är viktiga. Vi prioriterar just nu de ämnen som är kopplade till de specifika program man har valt. Det är de ämnena som ska prioriteras som ordinarie ämnen, så att säga. Det är så har sett på det här. Vi vill dock fortsätta att titta på hur kulturen ska kunna utvecklas inom gymnasieskolan. Till exempel skulle Skapande skola kunna komma in även på gymnasiet, vilket skulle kunna innebära ett ordentligt lyft för gymnasiet, eftersom Skapande skola kommer utifrån och gör en annan del. Jag kan se fördelen med att de estetiska ämnena skulle finnas på gymnasiet, men det finns inte utrymme i kursplanerna för att få plats med dem då eleverna går i skolan. Vi från tittar dock på om man skulle kunna ha fler lektionsdagar, det vill säga längre skolår, och möjligen även utöka till tioårig grundskola. Det handlar alltså om att det inte finns utrymme. Det viktiga är att prioritera de specifika ämnen som är riktade mot de program man går på. 109 (MP) replik: lät Per Lodenius mer som en vanlig centerpartist. Det var ett hattande fram och tillbaka – varken det ena eller det andra. Kanske blir det något . finns det inte utrymme, men förhoppningsvis sedan. Jag hoppas att kan landa i att utrymme finns. Regeringen har i propositionen föreslagit var utrymmet kan tas, nämligen inom ramen för gymnasiearbetet. Det som är så tragiskt är att Alliansen agerar som om de estetiska ämnena stal tid från annan undervisning, trots att all forskning visar att den estetiska verksamheten tvärtom tillför något och gör att man som elev har lättare att tillgodogöra sig de teoretiska ämnena. När det gäller hävdar jag att Per Lodenius framför fullständiga felaktigheter när han säger att det är fråga om någon sorts statlig styrning. Det handlar inte om att styra . Det handlar om att stötta verksamheten. Jag har själv varit runt och pratat med kulturskolechefer i olika kommuner. De säger samma sak: Det här är ett stöd. Vi upplever att vi helt och fullt kan styra och utforma verksamheten själva på det sätt som vi finner bäst. Men den totala effekten av det statliga stödet är att fler barn och unga nu kan komma in i verksamheten. Kultur och fritid för barn och unga Det som säger sig vilja uppnå uppnår vi med det statliga stödet till . retorik går ut på att man inte vill ha direkta statliga anslag till , eftersom det är verksamhet. Men ger man direkta statliga stöd till . Självklart är det bra med statliga stöd till . Men retoriken hänger inte samman. Man vill inte ha statliga stöd till den ena verksamheten men säger okej till statliga stöd till den andra. Varför behandlar ni verksamheterna så olika? 110 PER LODENIUS (C) replik: Tragiskt, säger . Ja, det är tragiskt när försöker förklara hur man tycker att man från staten ska besluta om fördelning och om lagar och regler för hur kommuner ska sköta sin verksamhet. Skapande skola är en frivillig verksamhet som man kan söka pengar till. Vad verksamheten sedan ska innehålla bestäms på plats utifrån ett lokalt perspektiv. När det gäller vill man sätta upp tydliga styrande mål från regeringen. Det ligger i målens karaktär att man ska styra verksamheten. Utbildning av pedagoger för är självklart en statlig angelägenhet. Högskoleutbildning är en statlig angelägenhet, och det är staten som ska stå för den delen. Men kulturskoleverksamhet är en verksamhet. Just nu har man styrande och riktade bidrag till verksamhet från regeringen. Det är självklart att kulturskolorna måste anpassa sig för att kunna få de bidragen. Skapande skola är en helt annan typ av verksamhet, där bidragen inte är styrande på annat sätt än att det ska vara just en skapande skolverksamhet och en kulturverksamhet. Det är någonting helt annat. Det är en verksamhet som sker och inte är en permanent verksamhet som exempelvis är. Det är två helt olika saker som pratar om. Det är också tragiskt att det verkar vara och regeringens politik att ta in pengar på olika sätt, exempelvis genom att höja biljettpriset på biograferna på landsbygden genom att höja momsen, och ge tillbaka så kallade investeringsstöd, som man bara kan söka om man själv kan lägga ut pengar, vilket gör att biograferna får lägga ned. Att man ska starta en biograf i beror på att andra biografer i den kedjan stänger. Biografen i drivs av en förening. Det är inte så att man startar någon ny biograf, utan det är en mindre kedja med små biografer som tar över den som andra biografer läggs ned. Det är där man kan få någorlunda god lönsamhet. 111 (KD): är i blåsväder. Man kan undra vad det var som gjorde att vår älskade inte fick . Men det kan ju bero på det som har uppdagats . Det som skulle vara snille och smak har blivit intriger och vänskapskorruption. Kultur och fritid för barn och unga ”Uppvaknandet är ett fallskärmshopp från drömmen.” Så kan det illustreras, och så lyder den första raden i första diktsamling . Han blev välförtjänt Nobelpristagare i litteratur. Det måste anses vara ett mycket bra val, så låt oss lämna för att läsa några underbara metaforer av . vill jag dock tacka Per Lodenius för ett väldigt rörande exempel på vad som kan hända i skolan. Det är väl egentligen bara i kulturutskottet som det kan hända att man får del av sådana berättelser. Så här skriver i dikten formler: Tre svarta ekar ur snön. Så grova, men fingerfärdiga. Ur deras väldiga flaskor ska grönskan skumma i vår. Man har sett så mycket. Verkligheten har tärt så mycket på en, men här är sommaren : en storflygplats – trafikledaren tar ner lass efter lass med frusna människor från rymden. Vi debatterar kultur och fritid för barn och unga. beslutade om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor. Det är en vacker och sinnrik tanke. Det som är allvarligt – och som vi alla är medvetna om – är att det är så många barn och ungdomar som på grund av ekonomisk och social utsatthet inte tar del av det kulturella utbudet. Vi har inom Alliansen sagt att gratis inträde till statliga museer är en onödig reform och att pengar i stället borde läggas på att få fler av dem som av olika orsaker, bland annat sociala och ekonomiska, hindras från kulturaktiviteter att ta steget in i en värld av kreativitet och mening. Vi tror på interventioner, alltså uppsökande verksamhet riktad till dem som inte är motiverade. El Sistema är ett sådant initiativ, som jag skulle vilja nämna. Det är kanske okänt för många, men det är en viktig institution när det gäller kultur för barn och unga. El Sistema startades i i , när och gav konserter där. fanns El Sistema på alla kulturskolor och i 17 andra kommuner, bland annat och . I är ett viktigt mål för El Sistema att motverka segregation. Även barnens familjer aktiveras på kvällsträffar. Ändå finns det naturligtvis mycket kvar att göra. Kultur är mer än musik, men som musiker vet jag också vilken möjlighet det är att som ung ta sig från enkla sammanhang långt från storstäderna in i en kulturell och kreativ miljö. Jag har själv gjort den resan, och jag är övertygad om att utan musiken hade jag inte heller stått här . Kultur och fritid för barn och unga Vi som är kulturarbetare vet vikten av kultur. Vi kristdemokrater vill bygga en modern kulturpolitik som värnar kulturens egenvärde och ser dess möjligheter att bidra till alla samhällssektorer, med armlängds avstånd mellan kultur och politiskt beslutsfattande. Inte alla får del av den generella välfärden. Fritidspengen som infördes av Alliansen kom till användning i kommunerna men togs bort av vänsterregeringen med socialdemokrater och miljöpartister, med stöd av . Har ni hört om fritidspengen tidigare? Fritidspengen riktar sig till barn i årskurs 4–9 som lever i hushåll som har haft försörjningsstöd . Summan uppgick till högst per barn och år och täckte faktiska utgifter för deltagande i regelbundna fritidsaktiviteter. är den borta. Regeringen tog bort den ganska snabbt, och vi kristdemokrater vill införa den på nytt. Det hörs två argument mot fritidspengen. Det ena är att den skulle vara stigmatiserande. Men faktum är att den ligger inom arbetsområde, så det blir inget offentligt av det hela. Det andra argumentet tycker jag är riktigt svagt. Man säger att man tror på den generella välfärden, och så menar man att alla ska få del av bidragen. Det är bara det att familjer som lever under mycket svaga ekonomiska förhållanden hamnar hopplöst utanför. En fritidspeng till en skolresa eller terminsavgift till eller annan aktivitet skulle betyda mycket för den familj och det barn som lever i en sådan situation. hoppas jag att mina kollegor i kulturutskottet, i alla de partier som är negativa till fritidspengen, ska ge vika så att den kan återinföras så som vi kristdemokrater vill. Skapande skola var en av alliansregeringens största kulturpolitiska reformer. Den kom 2008, och tanken var en samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Vi ser i Alliansen positivt på att den nuvarande regeringen valt att behålla reformen. Utvärderingar visar att reformen når många elever, och det är inte minst viktigt när det gäller de elever som inte går på kommunala kulturskolor eller kommer från kulturintresserade hem. Fortsatt finns dock sådant som behöver utvecklas inom ramen för , till exempel att vissa mindre kommuner inte söker medel i samma utsträckning som större och att friskolor i mindre utsträckning än kommunala skolor söker stöd. Orsakerna till det här behöver analyseras för att reformen långsiktigt ska kunna nå ännu fler barn och ungdomar. Låt mig avsluta där jag började – i diktning som jag är förälskad i . Jag vill läsa en av hans dikter som heter Romanska bågar. I den väldiga romanska kyrkan trängdes turisterna i halvmörkret. Valv gapande bakom valv och ingen överblick. Några ljuslågor fladdrade. En ängel utan ansikte omfamnade mig och viskade genom hela kroppen: ”Skäms inte för att du är människa, var stolt! Inne i dig öppnar sig valv bakom valv oändligt. Du blir aldrig färdig och det är som det skall.” Jag var blind av tårar och föstes ut på den solsjudande piazzan tillsammans med Mr och , och och inne i dem alla öppnade sig valv bakom valv oändligt. Kultur och fritid för barn och unga 112 (SD): ställde en rak fråga till oss sverigedemokrater, och jag vill gärna svara honom så gott jag kan. Detta är egentligen inte mitt område, och det är ju sedan detta diskuterades. Jag tror att det var någon proposition 2013 eller 2014 när vi hade ett par reservationer och så vidare. har jag tagit reda på det och läst och tagit till mig. Det stämmer, , att vi har en viss tveksamhet till världskulturmuseer. Jag tror att jag kan räkna ut vad du tänker på; du kanske syftar på och att vi skulle vilja ha en nedläggning av det. Men framför allt är vi emot när det är grundat i politiskt syfte. Det ska liksom inte ha någon ideologisk inriktning utan snarare en kunskapsbasering. 113 (MP) replik: Tack för ett tydligt svar! Sedan kan jag beklaga att svaret är vad det är. Utifrån det studiebesök som kulturutskottet gjorde på i hade jag hoppats att skulle komma till insikt om att det här är professionell museiverksamhet baserad på utställningar och kunskaper. Det är inte ett ideologiskt drivet museum.