prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — Vår grundsyn när det gäller omfattande förändringar i hur kommuner och regioner styrs, vilka rättigheter de har och hur de ska utformas är densamma som i grundlagsfrågor, det vill säga att de bör lösas i breda majoriteter i kompromisser mellan partierna. Då behöver alla frågor komma upp på bordet där man kan ge och ta. Grundinställningen till frågor som är principiellt intressanta kan vara att de kanske är riktiga men att de bör samlas ihop i en utredning för att avgöras vid ett och samma tillfälle. Det finns också synpunkter bland motionerna som handlar om regioner och regionalisering. Där har en omfattande process genomförts, som delvis havererade. Jag tror att de flesta partier är lite brända i frågan och vill hålla sig borta från den typen av frågor . Därför finns få frågor som vi från vår sida är beredda att tillstyrka. En sak som har kommit upp och är principiellt intressant är frågan om hur man hanterar personer som byter parti . Vårt parti har landat i grundsynen att i de direkt folkvalda mandaten, i riksdag, region eller fullmäktige, är det folket som äger mandatet och har tillsatt mig som riksdagsledamot eller en person i en fullmäktigeförsamling. Att partierna då skulle äga uppdraget känns därför främmande utifrån den principiella synen. Vi avvisar därför tydligt sådant som rör att människor byter parti . Partierna har kanske inte skött sitt nomineringsarbete, eller också har det uppstått kraftiga spänningar i ett parti, och man kan tänka sig att ett parti delas i två ungefär lika stora delar. Ska då den del som har en knapp majoritet äga rätten att sparka andra halvan av partiet från sina uppdrag? Nej, knappast. Däremot anser vi att det är problematiskt med de indirekt valda uppdragen, till exempel i kommunförsamlingar, nämnder och så vidare. Den frågan bör nog övervägas i en framtida översyn av lagstiftningen. En fråga som vi tycker var intressant i årets motionsflora tas upp i en motion från Liberalerna om kommunernas roll i det lokala brottsförebyggande arbetet. Det fanns likartade motioner även från andra borgerliga partier. Det tycker vi är en viktig fråga. Allt som kan göras för att stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt menar vi är bra. Kommunerna arbetar i många fall med frågan, och de behöver ett lagligt stöd för att arbeta i frågan. Därför stöder vi det tillkännagivande som handlar om det lokala brottsförebyggande arbetet. Jag yrkar bifall till förslag. 81 (SD) replik: Jag vill tacka för hans inlägg i debatten. hade vi en liknande debatt, och jag och debatterade frågan även då. Då uppfattade jag att den inställning som representerade var att ett parti inte ska ha möjlighet att äga de politiska mandaten i annan utsträckning än vad som är fallet . när jag lyssnar på uppfattar jag ändå att det finns en viss öppning när man pratar om de indirekt folkvalda. Det välkomnar jag. får gärna förtydliga vad han i sådana fall vill förändra. Vår reservation till betänkandet tar främst sikte på de indirekt valda. Om är öppen för ett samtal i de frågorna är jag gärna med och diskuterar dem. 82 HANS (S) replik: Kommunala och regionala frågor Som jag sa tycker vi att den här typen av frågor bör behandlas i ett och samma sammanhang vid till exempel en översyn av kommunallagen. Därför tycker jag att det är viktigt att man redan nu börjar fundera på vilka principer man kan ha. Jag menar att de direkt valda mandaten inte ska ifrågasättas, för det blir ganska farligt om partierna uppfattas ha större makt än folket vid utseendet av en riksdagsledamot, landstingsledamot eller kommunfullmäktigeledamot. För demokratins legitimitets skull och även för ansvarskänslans skull hos riksdagsledamöter eller andra direkt förtroendevalda eller folkvalda tycker jag att den tydligheten ska finnas. Dock finns det uppenbara problem. Låt oss tänka oss att ett parti i en fullmäktigeförsamling utser en person till att sitta i kommunstyrelsen och där tolka det partiets inställning och att den personen sedan ensam hoppar av partiet medan lejonparten av medlemmarna är kvar i sitt parti. Då uppstår såklart ett problem, och det tycker jag att man ska vara beredd att fundera över. 83 (SD) replik: Tack, Hans, för redogörelsen! Jag uppfattar en viss öppning jämfört med tidigare, och det välkomnar jag. Från sida vill vi gå något längre, även om vi såklart bör utreda den här frågan tillsammans och se var vi slutligen landar. Men det finns en problematik som Hans lyfter upp när det gäller dem som är valda av folket. Man är ju vald av folket när man sitter i fullmäktige, men det är inte nödvändigtvis så att man har fått ett enda personkryss. Man kan sitta i fullmäktige för att partiets valsedel såg ut som den gjorde. Då är frågan: Om inte en enda kommuninvånare – kanske med undantag för en själv – har röstat på en, är man då att betrakta som folkvald? Ja, är man ju det. Om man är de facto folkvald, alltså om det verkligen är folket som står bakom mandatet man sitter på, är mer tveksamt i mina ögon. Därför skulle jag även vilja titta på en lösning där man i det fall någon inte är folkvald genom personkryss kan låta partierna äga större inflytande över det politiska mandatet. Det gäller såklart också dem som blir vildar. Däremot tror jag att jag och Hans är helt överens om att om personer blivit personkryssade är det självklart att mandatet tillfaller dem personligen snarare än det politiska partiet. Men jag välkomnar Hans ändrade inställning och ser fram emot samtal om de här frågorna. 84 HANS (S) replik: Jag tycker att det är viktigt att det folkvalda mandatet är just folkvalt. Man kan diskutera vilket valsystem man ska ha för att få fram det, men jag tycker att det handlar om ganska fundamentala delar av det demokratiska styrelseskicket att alla som har ett uppdrag uppfattar sig som folkvalda och att deras mandat är av den digniteten. Kommunala och regionala frågor Att partierna i någons sorts lekstuga skulle kunna byta ut folk under pågående mandatperiod ter sig väldigt främmande för mig ur demokratisk synpunkt. Jag har svårt att förstå hur man skulle kunna upprätthålla ett sådant system. Det är väl också så att om ett parti får omfattande avhopp måste det kanske överväga vilket valberedningsarbete det har. 85 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget. Jag vill rikta ett stort tack till mina allianskollegor för att vi så väl har kunnat arbeta tillsammans, komma överens och skriva det förslag om att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet som tack vare detta har kunnat utmynna i det tillkännagivande som vi beslutar om här . Jag vill också rikta ett stort tack till mina kollegor från de andra partierna i för att de har sett det fina och kloka i förslaget och vi därför kan vara eniga om att vi behöver tillkännage detta till regeringen. Ett stort tack till er! Människor ska kunna känna sig trygga i oavsett kön, ålder eller var i de bor. Den enda som kanske ska känna sig otrygg är den som har begått ett brott och behöver vara rädd för att åka fast. Alla ska veta att om ett brott begås ska rättsväsendet – polis, åklagare, domstolar och kriminalvård – ha alla de resurser och förmågor som krävs för att sätta dit den som har begått brottet. Men helst ska ju brott över huvud taget inte begås. Det är det vi behöver bli bättre på; det är det brottsförebyggande arbetet vi behöver bli bättre på för att på riktigt lösa det grundläggande problemet med att människor är otrygga i . Det är också det tillkännagivandet handlar om: hur vi stärker det brottsförebyggande arbetet. Varje människa har ytterst ett eget ansvar för sina handlingar. Man kan inte reducera en kriminell handling till att handla om vare sig uppväxt eller social miljö. Men vi vet att en stödjande familjepolitik är en viktig insats för att minimera risken för att någon ska begå brott. Vi vet att engagemang och ansvar från familj och vänner, från nära och kära, fungerar och är fundamentalt för att skapa ett socialt skyddsnät för människor. Vi hjälper bäst varandra att inte begå brott. Därför spelar också civilsamhället en stor roll. Det vi tydligt pekar på i tillkännagivandet är civilsamhällets viktiga roll för att stärka det sociala skyddsnätet runt de individer som är i riskzonen för att begå brott. Också polisen är såklart en aktör i detta, liksom kommunerna. Det samarbetet behöver bli ännu bättre än det är . Ansvarskedjan, framför allt ansvaret hos kommunerna, behöver bli mycket tydligare än . Något kanske ännu viktigare som vi också säger i tillkännagivandet är att befogenhet måste finnas hos alla dessa tre aktörer. Vi kan inte tydliggöra och utöka ansvaret för kommunerna om inte kommunerna också har befogenhet att vidta de åtgärder som behövs. Det är de två leden som finns i tillkännagivandet, som vi kommer att rösta om . Med det vill jag återigen tacka och yrka bifall till förslaget. 86 (MP): Kommunala och regionala frågor Vi debatterar nu KU33 Kommunala och regionala frågor. Det är ett brett motionsbetänkande som behandlar 40 motionsyrkanden från de två senaste årens allmänna motionstid. KU föreslår ett tillkännagivande om att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet. Jag ska erkänna att jag först var lite tveksam till detta tillkännagivande, inte för att det inte är jätteviktigt – jag tycker egentligen att det är väldigt bra – utan för att regeringen har dragit igång så himla mycket arbete på området . Brå kom med en rapport där de sammanfattar en del av de saker som pågår: Regeringen presenterade det nya nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Där ger regeringen övergripande målsättningar och ambitioner för det brottsförebyggande arbetet i . Programmet fokuserar på samhällets gemensamma ansvar för att förebygga brott och att inkludera näringsliv och civilsamhälle i arbetet. Bland de områden som varit i fokus för det brottsförebyggande arbetet på nationell nivå återfinns förebyggande arbete i socialt utsatta områden, organiserad brottslighet och våldsbejakande extremism. har arbetat med att utveckla organisationen och förutsättningarna för det strategiska brottsförebyggande arbetet. Nya myndigheter och strategier samt förändringar i lagstiftningen kommer att utgöra viktiga faktorer för utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet. Brå fick också ett förnyat och breddat uppdrag att stödja och samordna nationellt, regionalt och lokalt brottsförebyggande arbete. har stödet och samordningen byggts upp, och vissa förutsättningar för arbetet har kartlagts. En webbaserad basutbildning har tagits fram och genomförts i fyra omgångar. De nya samordnarna vid länsstyrelserna har samlats i fyra nätverksträffar, och ett omfattande metodstöd har getts till 7 socialt utsatta områden samt till ytterligare 16 kommuner med olika utmaningar. Detta är bara en kort sammanfattning från Brås mycket omfattande rapport. tycker jag att det är viktigt att man också ger ett lagstöd för kommunernas jobb med detta, något som har saknats. Detta är bra, och jag stöder det. Jag tänkte också kommentera en del andra saker som har varit uppe, till exempel reservation om regionaliseringsprocessen. Jag har jobbat med regionfrågan sedan jag började med politik för väldigt länge sedan. Min upplevelse är att det varje mandatperiod har funnits ett litet fönster att komma vidare. Det har tillsatts nya utredningar och delegationer, och det har funnits ett hårt tryck att komma vidare med regionfrågan. pågick dessa utredningar och allt detta arbete, och länen blev på slutet helt knäckta. Allt det förberedande arbetet var gjort, men landshövdingarna stängde fönsterluckorna och stoppade. Den senaste gången upplevde nog vi att det var mer politiskt, och vi hade hoppats på ett större stöd från i denna fråga. Vi har nämligen upplevt att de har drivit på regionfrågan hårt, så det är tråkigt. Men jag är helt övertygad om att regionfrågan kommer att återkomma ytterligare en gång, kanske inte nästa mandatperiod men rätt så snart. Det kommer att behöva göras något åt detta. Kommunala och regionala frågor Jag skulle också väldigt kort vilja säga något om de frågor som varit inne på när det gäller mandatstödet. Det finns en del förslag där som egentligen inte är helt obegripliga. Men det är lite obegripligt för mig att ni lägger fram dem här i . Jag tycker att kommunernas mandatstöd är en fråga för kommunerna. De har sin egen budget. Jag kan bli lite fundersam om ni i fortsättningen vill göra om mandatstödet, så att det är som på något sätt beslutar om den kommunala budgeten, och lägger in förslag om detta i era budgetar. Det är nog något ni får titta på igen. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 87 (SD) replik: Tack, , för frågorna kopplade till vår reservation, som berör partistöd. Detta regleras ju till viss del i kommunallagen: Partistöd får inte gynna eller missgynna ett politiskt parti. Men detta händer de facto – partier blir gynnade eller missgynnade. Jag har själv varit med om det i kommunpolitiken och sett de skarpa trösklar som kan finnas. Jag tror inte att ska sitta och diktera till exempel vilka belopp som ska betalas för ett visst antal mandat. Det skulle vara väldigt främmande för mig. Men jag vill att vi ska nå upp till de ambitioner som ändå framgår av lagen när det gäller att ingen ska gynnas eller missgynnas. Det sker de facto , för man räknar inte av sådant som en del partier får i form av gratis lokaler, tillsatta tjänstemän, kommunalråd och så vidare. Detta är ett problem, och det förändrar förutsättningarna för det politiska livet, framför allt för små partier men även för stora partier som inte kan ingå i någon form av samverkan med andra partier för att det ges olika poster och avlönade tjänster. Ambitionen är helt enkelt att det ska bli rättvisare och att förutsättningarna i kommuner och landsting ska bli mer jämbördiga mellan de politiska partierna. Jag beklagar bara att står ensamma i den frågan. 88 (MP) replik: Jag tolkade det som att det skulle kunna förändra en hel del och på vissa ställen bli dyrare i kommunen om man skulle genomföra detta. Om det enbart handlar om att följa lagstiftningen och det finns ställen där de lokala partierna upplever att lagstiftningen inte följs kan man faktiskt överklaga till kammarrätten. Det har jag själv gjort en gång och fått rätt, så det är möjligt. Jag vet inte om jag ska tipsa om det, men det går. Lagen ska ju fungera. 89 (SD) replik: Det känns betryggande att vi är två KU-ledamöter som är överens om att lagen borde fungera. Däremot är min bild att den ambition som finns inte efterlevs ordentligt. Det finns orättvisor i det nuvarande partistödssystemet, och det är de facto så att partier missgynnas. Det sker på grund av det faktum som jag lyfte upp i min första replik, nämligen att vissa partier kan erhålla stöd i form av till exempel gratis lokaler eller anställning av politiska tjänstemän. Det görs ingen avräkning för detta i det kontanta partistödet. Man kan dessutom bygga in väldigt skarpa trösklar, och detta har också överprövats i förvaltningsrätter tidigare. Kommunala och regionala frågor Lagen är skriven som den är , och detta tycker jag att vi bör komma åt. Jag vill inte att vi ska detaljreglera på något sätt när det gäller beloppsgränser och liknande. Generellt sett tycker att vi bör sänka partistödet något, och det är en fråga som vi har drivit både här och i våra kommuner och landsting. Det är en åsikt som tyvärr inte, i alla fall inte vad jag känner till, har fått stöd från i något sammanhang. Jag önskar att vi kan ta en djupare diskussion. Jag upplever också att det finns vissa missförstånd från sida, men vi har all möjlighet att diskutera dessa frågor och se om vi också kan nå någon typ av samförstånd. Jag upplever nämligen att vi delar bilden av problematiken. 90 (MP) replik: Jag anser inte heller att det vore bra att detaljreglera sådant som kommunerna ska göra själva inom den egna kommunen. Jag tror att det är oerhört viktigt att det kommunala självstyret och förmågan att bestämma över den egna budgeten får finnas kvar. Sedan är det inte alls osannolikt att man behöver se över mandatstödet och kommunallagen framöver, men det viktiga är att det inte ska ske någon detaljreglering härifrån när det gäller detta. 91 (L): Även i denna debatt hade jag tänkt fatta mig kort eftersom utskottet är enigt i detta och i sin vishet har insett betydelsen av kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet. Utskottet har därför bland annat tillstyrkt Liberalernas motion, som har varit en favorit i repris och äntligen får utgöra ett tillkännagivande. lyfte i sitt anförande betydelsen av det förebyggande arbetet och kommunernas roll i det, och detta kan inte nog påpekas. Jag hörde en föregående talare helt korrekt påpeka att mycket naturligtvis har gjorts. Men man kan också säga, och det har vi tydligt sett i andra frågor, att allas gemensamma ansvar lätt blir ingens ansvar alls. I tillkännagivandet förtydligar vi därför att kommunernas roll i detta arbete är oerhört viktig. Jag tackar regeringspartierna för det samarbete vi har haft. Men, fru talman, eftersom betänkandet ändå tar upp flera viktiga frågor vill jag passa på att lyfta något som ligger mig och Liberalerna särskilt nära. Det undgår nog ingen att kommuner står inför stora utmaningar, bland annat som en följd av den demografiska utvecklingen. Det är svårt för mindre kommuner att klara av sina uppgifter. Vi har 290 kommuner från norr till söder. De varierar i storlek från drygt 2 400 invånare i , fick jag lära mig , till drygt 950 000 i . Hela livet följs vi alla åt av kommunens tjänster. Vi föds och behöver barnavård. Vi går i förskola och skola. Vi åker kollektivtrafik. Vi plåstras om på vårdcentraler, och vi får på äldre dar hjälp med att ta hand om oss själva. Vi dricker vatten ur kranen, slänger soporna i tunnan och så vidare. Och det är kommunerna som ska se till att allt detta och mer därtill fungerar, så att allas vår vardag, oavsett om vi bor i eller i , fungerar. Överlag ligger kommunernas verksamhet faktiskt bra till. Jämfört med många andra servicebranscher får kommunerna ett högt betyg av oss invånare enligt det nöjdhetsindex som SKI, Svenskt Kvalitetsindex, använder. Kommunala och regionala frågor Men många av oss här har också erfarenhet som kommunalpolitiker och vet hur man i många kommuner trollar med knäna för att kunna leva upp både till de lagkrav som ställs och till de ytterligare krav som våra invånare och medborgare ställer. Trots den proposition om en generell rätt till avtalssamverkan, som nu behandlar och som kommer att innebära att kommuner kan lämna över verksamhet till annan kommun genom en avtalssamverkan, kommer vi sannolikt att behöva göra mer på detta område om vi på allvar menar att hela landet ska leva och att man ska kunna leva väl i hela landet. Med hänsyn till den pågående kommunutredningen, som har i uppdrag att analysera hur kommunsammanläggningar och eventuellt andra åtgärder kan bidra till att stärka kommunernas förmåga att möta just samhällsutvecklingen, instämmer jag med utskottet om att det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas och avstyrker därför motionsyrkandena på detta område. Men Liberalerna avser att komma tillbaka i frågan, kanske främst på lokal nivå, eftersom det är just där som man bäst vet vad medborgarna i den egna kommunen behöver. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. 92 (S): Jag tackar er, värderade konstitutionsutskott, för att jag får stiga in i ert vackra rum. Det är år sedan klubban föll i detta kvarter och det beslutades att varje man och varje kvinna vid myndig ålder skulle få rösträtt. blev demokratin reell när både man och kvinna fick gå och rösta. Någon har sagt att vi borde resa statyer över och , Socialdemokraternas och ledare, som bar fram detta. Det kan man nog göra. finns på plats. Men det var de många människorna som faktiskt i sin längtan efter människovärde och myndighet bar fram demokratin. Det är för de många människornas skull som demokratin måste vårdas, värnas och visas respekt. I har vi där man kan handla textilier, grönsaker, ägg och så vidare. Om jag går dit och handlar rödbetor och får dem i påsen vill jag inte att de omvandlas till palsternackor eller potatis när jag kommer hem. Om jag tar ett partis valsedel och väljer in en utvald person vill jag att denne ska vara kvar i det partiet, ty det är inte den enskilda rödbetan, potatisen eller moroten som jag har valt ut utan kollektivet. Jag har respekt för resonemang när det gäller direkta val. Det är några som förtjänar att bli personvalda, men det är inte alla förunnat. Men i de indirekta valen, när man väljs till kommunalråd eller nämndordförande, är det orimligt att man vid partibyte ska ha kvar sitt uppdrag. Så har skett i , där ledamöter har lämnat ett parti och bildat ett nytt och sitter kvar på tunga poster i ny skepnad. Jag tycker att det är orimligt. Kommunala och regionala frågor När man springer ut på Stadsparksvallen i , där det ska spelas fotboll, sliter man av sig tröjan i glädje när man har gjort mål. Då blåser domaren i sin visselpipa och ger en varning. Men om man springer in i kammaren här i en blå tröja och byter den mot en svart får man ingen reprimand alls. Jag tycker att det borde vara en stark visselsignal till detta värderade konstitutionsutskott att ta sig an frågan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 16 Kultur och fritid för barn och unga Kultur och fritid för barn och unga betänkande 2017/18:KrU6 Kultur och fritid för barn och unga 93 AMNE (S): Vi är här för att debattera kulturutskottets betänkande om kultur och fritid för barn och unga. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. I betänkandet behandlas en rad frågor som berör barn och unga. I mitt anförande kommer jag främst att tala om och vikten av läskunskap bland barn och unga. Kultur och fritid för barn och unga är ett ämne som har debatterats flitigt , och det med rätta. Det finns en anledning till att rätten till kultur är med i . Det är genom kultur och fritidsaktiviteter som barn och unga får utforska sin kreativitet, sin nyfikenhet och sin självständighet. Det är när vi ger barn och unga möjlighet att få utforska sin värld genom kultur, musik eller andra fritidsaktiviteter som vi bygger grunden till en ungdom vars känsla för sin plats i samhället är så stark som den bara kan bli. Vi bygger genom dessa ungdomar även det samhälle som de kommer att forma . Jag kommer aldrig att glömma den dagen då jag var och min pappa kom hem med en stor och klumpig kartong. I denna kartong låg en gitarr. Han hade köpt den efter att jag en gång i förbifarten hade sagt att jag gärna ville lära mig att spela gitarr. Tyvärr hade pappa glömt att köpa ett fodral till gitarren så att jag kunde bära gitarren på ryggen. fick jag därför bära denna klumpiga kartong till . Det gjorde mig absolut ingenting, för jag älskade att gå till gitarrlektionerna. Där fick jag inte bara lära mig att spela gitarr, utan jag fick även lära mig att läsa noter. Och min gitarrlärare lärde mig också att uppskatta olika musikgenrer. Det var genom som jag och många andra barn fick uppleva och lära oss saker som vi annars inte hade fått göra. Tack vare musiken fick vi även möta barn som inte gick på samma skola för att vi bodde segregerat. Våra världar var olika, men vi kunde gemensamt titta på varandra och himla med ögonen när valde ytterligare en rockklassiker för oss att spela på gitarren. Kultur och fritid för barn och unga Därför är jag glad över regeringens historiska satsning på det kulturpolitiska området. Vi har bland annat inrättat ett nationellt kulturskolecentrum för att lyfta fram betydelse och för att öka kvaliteten i musik- och . Det gör mig in i ryggmärgen upprörd att det fortfarande finns barn som på grund av klasskillnader inte får möjlighet att ta del av musik, sport och kultur. Vi missar så många barns potential. Regeringens fortsatta satsning för att hålla nere avgifterna i är därför extra viktig. Jag ska fortsätta med berättelsen om Amne, .