prot · H509104 · 2018-04-25 00:00:00 — ska av denna anledning verka för att det fortsatta arbetet med åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Vi påpekar också att nationella mål och riktlinjer inte får vara för stelbenta utan ska kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Resurssnålhet och energieffektivitet bör stå i centrum under omställningen till en cirkulär ekonomi. Vi är eniga med regeringen om att såväl miljöresultat som servicenivå behöver bli bättre. Därför vill Alliansen utveckla och förstärka befintliga sammanhållna producentansvar och ta fram höjda miljömål för återvinning. I konsumeras ca textilier per person och år. Av dessa går endast till återanvändning. Enligt en analys från forskningsinstitutet är bland de sämsta i på att samla in textilier. Så kan vi inte fortsätta. har lyft frågan om att införa en råvaruskatt på icke återvunna textilier. Det skulle innebära åtskilliga intäkter, och det skulle innebära styrande effekter. Ansvaret för omhändertagandet av textilier som inte ska återanvändas ligger på kommunerna, eftersom det betraktas som hushållsavfall. är intresset för att ta hand om gamla textilier stort. För att man ska stimulera till ökad återvinning och produktionsutveckling bör det sättas upp nationella mål för insamling och återanvändning av textilier. Vi vill införa skärpta miljömål och skärpta krav på insamlingssystem med ökad tillgänglighet och likvärdig service i hela landet. Vi vill också höja målen för insamling och återvinning. måste kommunernas inflytande öka när det gäller utformningen av insamlingssystemen. Vi menar att det är kommuner, företag och fastighetsägare som bäst kan avgöra vad som fungerar lokalt för att man ska nå de högre målen. Branschen, kommuner och fastighetsägare har länge efterlyst långsiktiga spelregler och tydliga mål för att kunna utveckla insamling och återvinning. Politiken måste svara upp mot dessa förväntningar. Runt om i landet finns secondhandbutiker som ofta drivs av ideella organisationer eller av sociala företag. Dessa har en viktig roll att spela i den cirkulära ekonomin genom att möjliggöra återbruk av produkter. Det är angeläget att de kan få finnas kvar, att de kan utvecklas och att de har sin viktiga roll att spela. Även om många lämnar in sina begagnade kläder, möbler, husgeråd och annat slängs fortfarande mycket som skulle kunna återanvändas. Ännu fler varor skulle kunna återanvändas om mer skulle göras för att underlätta återbrukskedjan. Vi kristdemokrater har också föreslagit en utredning om lämplig utformning av ett producentansvar för läkemedels negativa miljöeffekter. Läkemedel och rester av läkemedel i våra avloppsvatten gör att extra rening krävs vid reningsverken, och räcker det inte för att helt reducera miljögifterna. Det är rimligt att läkemedelsbranschen, likt andra branscher med miljöfarliga ämnen, tar ett producentansvar och täcker miljökostnaden för att gifter läcker ut via avloppsnätet eller i dagvattnet från produktionen. Självfallet ställer jag mig bakom samtliga reservationer i detta betänkande, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall enbart till reservation nr 13. 83 (V) replik: sa mycket som jag kan hålla med om. Men jag har två frågor där jag inte är riktigt säker på var jag har . Jag kan gå in i en butik och köpa en läsk. Då är den belagd med pant. Sedan kan jag gå tillbaka med flaskan och få pant för den. I samma butik kan jag köpa en likartad plastflaska som innehåller juice. På den är det oftast ingen pant. Jag tycker att det vore rimligt att fler förpackningar och flaskor skulle omfattas av pantsystemet. Då skulle vi också veta att fler skulle återvinnas. Vad anser om att utvidga pantsystemet? Det andra gäller vem som ska ha ansvaret för förpackningar och tidningar. Så som det ser ut är det inte bra. Det kan vem som helst se som går förbi de gröna insamlingsiglorna i stan. Man förskräcks rätt ofta. Det ser ibland ut som att det är ett större sopberg utanför än inuti. har producenterna ansvar för att ta hand om kartonger, tidningar och förpackningar. Vi människor får knata runt halva stan med våra tidningar, påsar och kartonger för att komma till redan överfulla insamlingsstationer. Då tycker jag att sa något intressant. Du sa så här: Kommuner och företag är bäst lämpade för att lokalt bestämma över sina lösningar. Då undrar jag: Vore det inte en bra idé ifall vi såg till att kommunerna fick det fulla ansvaret för insamling av förpackningar och tidningar, så att de kan bestämma hur detta ska samlas in? De samlar in det andra hushållsavfallet. Det är väl logiskt att de också tar med sig tidningarna och förpackningarna på en gång? 84 (KD) replik: Ja, , jag är precis som du en person som gillar detta med pantsystem. Det har jag gjort sedan jag var barn. Min farfarsfar startade ett bryggeri. Där införde man pantsystem väldigt tidigt, och det har fungerat väldigt bra. Jag kan mycket väl tänka mig att det utvidgas i den mån det fungerar med olika innehåll, naturligtvis. Det finns tydligen innehåll som inte skulle fungera för återvinning, men det är en teknisk fråga. Jag är för detta – absolut. Där är vi överens. Ska kommunerna ta ansvar för allting? Här skiljer ni er från övriga här i lokalen. Vi har Socialdemokraterna, som är funktionssocialister. Ni vill gå längre – det förstår jag. Ni tycker: Låt dem ta hand om allting! Där är vi inte överens. Vi tycker att det fungerar bra på så sätt att det finns en marknad för detta. Förpacknings- och tidningsinsamlingarna har ett ansvar, men det bör tydliggöras. Jag råkade visa dig en bild på hur det kan se ut utanför de gröna containrarna. Det ser förfärligt ut runt om i . Där måste det göras någonting. Det är lite olika i fråga om vad man anser sig ha ansvar för. Men kommunerna kan naturligtvis inte undandra sig sitt ansvar för att få detta att fungera på ett bra sätt. Jag tycker då att det är fel att förbjuda detta för kommuner där det fungerar och där man har bra insamlingssystem för förpackningar och tidningar. De ska inte förbjudas att driva det vidare, vilket finns med i regeringens förslag. 85 (V) replik: Som bekant står inte vi heller bakom regeringens förslag, som jag beskrev som en halvmesyr. Men det är någonting som inte riktigt hänger ihop i resonemang, tycker jag. Ifall kommunerna har ansvaret för den resterande delen av hushållsavfallet, varför ska de inte ha ansvaret även för tidningar och förpackningar? Den frågan har utretts två gånger i statliga utredningar. Båda gångerna har man föreslagit en återkommunalisering, alltså att kommunerna ska få ansvaret för insamlingen. Men det går också att lösa så att producenterna har det ekonomiska ansvaret. Att förorenaren ska betala ska självklart gälla. Jag tror, , att dina lokalpolitiker, var i de nu sitter någonstans, tycker att det är en ganska bra idé att kommunerna ska ha ansvaret för insamling även av förpackningar och tidningar. Det är i alla fall så man resonerar från SKL:s håll, som organiserar våra kommunpolitiker. Jag tycker att det är den enda rationella lösningen. Om har ett bättre förslag på hur vi ska få bort sopberget utanför de gröna insamlingsboxarna, berätta det då här och ! Vi vill höra. 86 (KD) replik: Producentansvaret är viktigt, och det vill vi behålla. Hur det utformas kan man diskutera, precis som du säger, men det ska finnas ett producentansvar. Att man själv har ansvaret att ta hand om produkten är, som jag sa i mitt inlägg, ett viktigt incitament att utforma eller designa produkten på ett sådant sätt. Det är en finess i detta. Det finns en sådan lösning. Därför vill vi inte återkommunalisera detta, som du föreslår. Däremot menar vi att det måste finnas rimliga möjligheter för kommunerna att vara med och påverka hur detta utformas och att få bort de sopberg som finns runt dessa containrar så att man ibland knappt kommer fram för att slänga det som man ska återvinna. Just denna del måste man göra någonting åt. Vissa medborgare förstår inte att det inte går att slänga vad som helst där – det måste tydliggöras. Kommunen är ju intresserad av att det ska vara fint och snyggt i alla delar av kommunen men känner inget ansvar för det, och det måste man komma åt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 21.) § 18 Bemyndigande i terrängkörningslagen Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU21 Bemyndigande i terrängkörningslagen (prop. 2017/18:192) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) betänkande 2017/18:AU9 87 (M): Jag och står såklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 4. Det är valår, och lite av en sammanfattning av vad regeringen har åstadkommit är på sin plats. Har man lyckats att nå de mål som man hade i valrörelsen? Bland annat sa man att man skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Är man på väg dit? Nej, det skulle jag inte vilja påstå att man är. Trots högkonjunktur har i stället halkat efter i rankningen. Vi är nog överens om att och världen befinner sig i en högkonjunktur. En högkonjunktur är normalt ett tillfälle då de som står längst från arbetsmarknaden har en möjlighet att ta sig in på den. Men präglas i stället den svenska arbetsmarknaden av en växande tudelning. En allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Detta innebär att utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast. Från regeringspartierna hör vi ofta att det går bra på svensk arbetsmarknad, och regeringen slår sig för bröstet. Men, fru talman, det gäller inte alla. Jag var i för någon vecka sedan. Det ligger i norra län. Där är ungdomsarbetslösheten . Hälften av de unga arbetslösa har varit arbetslösa , och ungefär hälften av dem har i sin tur varit arbetslösa eller mer. Denna situation råder trots att ligger ganska nära , som har en god arbetsmarknad och har bra kommunikationer till och . Skillnaden är stor mellan svenskfödda och invandrare vad gäller andelen som är i jobb: Arbetslösheten bland svenskfödda är medan den för invandrare är . Det är konstigt att man då kan vara så nöjd. Vi är många som har kritiserat regeringen för bristande reformer för att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. Och vi är inte ensamma om det – både och anser att regeringens åtgärder inte har mer än en ytterst marginell effekt på sysselsättningen. Den sjunkande arbetslösheten beror på högkonjunkturen och inte på att arbetsmarknaden fungerar bättre. Alltför många står alltjämt utanför arbetsmarknaden. har som mål att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och att en halv miljon nya jobb skapas till 2025. Varför är det viktigt? Jo, för att utanförskap är farligt såväl för individen som för hela samhället. Att inte ha ett jobb att gå till, att inte känna sig behövd och att inte kunna försörja sig kan leda till en känsla av hopplöshet, vilket också är grogrunden för kriminalitet och ett växande skuggsamhälle. Varje krona som går till bidrag är en krona som i stället kunde användas till skola, vård och polis. Därför måste arbetslinjen utvecklas, men för att nå dit krävs åtgärder och reformer. Vi vill göra vad vi kan för att riva de hinder som finns för att ta sig in i samhället och skapa förutsättningar för en rättvis arbetsmarknad. En stor och ökande andel av dem som är arbetslösa har svag förankring på arbetsmarknaden och svårigheter att etablera sig. Det krävs nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Det är därför viktigt att sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. Jag tänkte nämna några av våra förslag. Ett förslag rör enkla jobb. Jag vill först säga att jag vet att uttrycket ”enkla jobb” inte per automatik betyder att jobben är enkla att utföra, men det är ett begrepp som många använder för jobb med enklare kvalifikationer. Jag tror också att man inte bara ska tala om enkla jobb utan fokusera på den arbetsmarknad vi ser , med modernisering, behov av utbildning och digitalisering. Men vi har de facto en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden, och vi vet att det för denna grupp är viktigt med den här typen av arbeten för att komma in på arbetsmarknaden. presenterade professor en studie om bland annat enkla jobb och anställda med visstidsanställningar. Han kunde påvisa att de som hade kommit in på arbetsmarknaden genom dessa jobb framför allt var utrikes födda. Studien visade också en god utveckling vad gällde att sedan övergå till fast anställning. Jag tycker att detta visar hur viktigt det är att vi sänker trösklarna. Det ska löna sig att arbeta och att komma in på arbetsmarknaden. Drivkraften att arbeta måste alltid vara starkare än drivkraften att gå på bidrag. Vi i Alliansen har föreslagit inträdesjobb som en ny anställningsform. För presenterade regeringen tillsammans med parterna det som heter etableringsanställning. Jag tycker att det är bra att parterna har kommit överens, men jag tycker att Alliansens förslag är bättre. Det är dock tydligt att vi alla ser ett problem på arbetsmarknaden med människor som har svårt att komma in och att vi måste göra någonting åt detta. Därför blir jag lite förvånad över det höga tonläget i debatten, bland annat i en film som cirkulerade i sociala medier. Vår kritik mot etableringsanställningar är att hela kostnaden läggs på skattebetalarna. Alliansens förslag är att likna med en lärlingsanställning som riktar sig till nyanlända och unga. Vi i Alliansen tror att det krävs för en provanställning än dagens . Vi vill förlänga tiden för att fler ska få möjlighet att visa vad de går för. Då skulle fler arbetsgivare våga öppna dörren för dem som står utan jobb. föreslår också att många fler ska få chansen att starta eget. Att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden är viktigt, men det är också viktigt att få bort hindren för att starta och driva företag. Det är många som vill och borde få möjligheten till en sådan omställning och till att bli företagare, även om de redan har en anställning. Därför föreslår vi en förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag, från de som gäller . Det är ett stort personligt åtagande att starta företag, och det är ofta krävande i uppstartsfasen. Därför tror vi att det är angeläget med en längre prövotid för att få fler företag i . Jag vill säga några ord om lagen om anställningstrygghet. Detta är en debatt som jag tycker helt har tappat sans och balans , vilket är olyckligt. Vi behöver en seriös debatt om arbetsrätten, och då behöver vi även diskutera lagen om anställningsskydd. Att liksom många andra partier har tagit ställning för att reformera och se över lagen är ingenting konstigt. Lagen tillkom , och mycket har förändrats på arbetsmarknaden . vill se en rättvis arbetsrätt som skyddar mot godtyckliga uppsägningar och som anpassas till dagens arbetsmarknad. ”Punkt”, skulle jag kunna säga där. Det vi föreslår är att turordningsreglerna i högre grad ska baseras på kompetens, det vill säga en förstärkning av anställningstryggheten och ett tydliggörande av det som på många håll redan gäller men som förhandlas fram på den enskilda arbetsplatsen mellan fack och arbetsgivare. Vi tycker att detta ska gälla alla arbetstagare. vill skapa förutsättningar för en modern arbetsmarknad där människor kan yrkesväxla men också bygga sin kompetens för att få behålla sitt jobb, avancera och göra karriär. Med fler som vågar ställa om, byta jobb och karriär tror vi att vi får en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi vill bland annat att högskolan ska ges ett särskilt omställningsuppdrag kombinerat med förbättrade möjligheter att studera senare i livet. Vi vill alltså inte avskaffa tryggheten på arbetsmarknaden eller något av de många andra saker som påstås i debatten. Jag önskar en värdig debatt i valrörelsen kring alla arbetsmarknadens frågor, för står inför stora utmaningar och problem. Vi är i en högkonjunktur som slarvats bort av regeringen, och vi har en alltmer djupgående tudelning på arbetsmarknaden. 88 (SD): Jag vill börja med att säga att vi naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer plus våra särskilda yrkanden, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 8 och 16. Som ni vet har vi sverigedemokrater en pragmatisk inställning till arbetsmarknadspolitiken. Vi låser oss inte vid den klassiska höger–vänster-skalan. Dagens arbetsmarknad är alldeles för komplex för den typen av inrutade gamla lösningar. I stället måste vi angripa de problem vi står inför utan röda eller blå skygglappar. Vi sverigedemokrater ser ett antal områden där vi inom politiken måste bryta in. De svenska företagens viktigaste tillgång är arbetskraften. Vi måste prioritera den framtida kompetensförsörjningen, och här finns ett antal vägar att gå. Långsiktigt måste vi se över kopplingen mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknadens behov. Vi måste på olika sätt uppmuntra unga människor att ha ett tydligt arbetsmarknadsfokus när de väljer utbildning. Vi behöver införa riktiga lärlingsanställningar. Vi måste ge människor en chans att lära sig ett yrke som de pluggar upp sina gymnasiebetyg. Jag talar om en helt ny anställningsform som ska riktas till alla som har behov av den, oavsett var man är född eller ålder. Vi har bland annat 600 000 vuxna som saknar gymnasieutbildning, som är nästan nödvändig för att få ett arbete . Vi förespråkar en lärlingsanställning där man kombinerar en yrkesutbildning som lärling med studier för att få just gymnasiekompetens. som vi gör en närmare koppling mellan utbildning och arbetsmarknad måste vi uppmuntra till vidareutbildning i arbetslivet, särskilt i konjunkturnedgångar. är en kunskapsnation och ska så förbli. Tiden för enkla lösningar och, för den delen, fler enkla jobb är över. Över hela den politiska skalan talar man om särlösningar och olika varianter av enkla jobb. Ser ni en framtid för om vi ska fokusera på att återinföra den typen av jobb som vi har lagt på att rationalisera bort och som inte efterfrågas på arbetsmarknaden? Gå in i vilken Icabutik som helst, och de har förmodligen några kassor, men de flesta av dem har också självskanning. Det är åt det hållet det går, mot självskanning, inte att någon plockar ihop dina varor åt dig. Att genom kraftiga skattesubventioner och lönesubventioner skapa incitament för arbeten som marknaden annars inte efterfrågar kan naturligtvis i vissa fall vara en lösning, till exempel när man vill byta svarta jobb mot vita. Men det kan också vara en farlig utveckling som hotar framtid som en högproduktiv kunskapsnation, för vi ska inte anpassa arbetsmarknaden till de bristande kunskaper som finns hos de arbetssökande. Vi måste se till att lyfta de arbetssökande för att matcha framtidens arbetsmarknadsbehov. Det är rätt lösning. Socialdemokraterna gick ut och talade om arbetskraftsinvandring. Socialdemokraterna är ju lite av experter på att skylta med vallöften som de sedan glömmer bort under efterföljande mandatperiod, speciellt om de innehar makten. Sedan återuppstår, som Fågel Fenix, samma vallöften , så också . Det börjar bli lite svårt att ta på allvar. Ja, Socialdemokraterna är över huvud taget svåra att ta på allvar numera. Det som var rasism och främlingsfientlighet i går är godkänt av samma företrädare . Med detta sagt kan Socialdemokraterna få igenom sina förslag när det gäller arbetskraftsinvandringen, men egentligen bara med hjälp av oss. Den möjligheten finns, men då måste ni mena allvar. Så sent som i går skanderade statsministern att invandrare ska lära sig svenska. Socialdemokraterna vill införa vad de kallar språkplikt. Det är inte heller något nytt politiskt förslag, tro mig. Det vore lätt för mig att också om detta prata i lite raljanta ordalag, men jag tror att jag avstår. Vi i vill vara tydliga med vilken politik vi vill se på området kompetensförsörjning. kommer alltid att ha behov av att ta in kvalificerad arbetskraft utifrån, men det måste ske under ordnade former. Vi talar om en struktur för kvalificerad arbetskraftsinvandring. Ett ständigt inflöde av lågutbildade ekonomiska migranter som behöver arbetsmarknadspolitiska åtgärder är ingen framtid för svensk arbetsmarknad. Socialdemokraternas företagsfientliga politik är i förlängningen också en arbetarfientlig politik, för det är det som blir effekten. Om företaget tvingas lägga ned eller flytta utomlands förlorar arbetstagarna sina arbeten. vill ge småföretagen möjlighet att behålla nyckelkompetens i tider då de ibland tvingas säga upp. Det skulle öka småföretagens möjligheter att överleva och finnas kvar som arbetsgivare, och det tycker vi sverigedemokrater är bra. Turordningsreglerna, som de ser ut , måste ändras. Vi vill öka undantagen från två till fem. Det är en högst rimlig förändring som bibehåller arbetstagarnas trygghet, för de får ett företag kvar på arbetsmarknaden som annars kanske skulle riskera att slås ut. Om ett företag kan behålla sin nyckelkompetens stärks det. I denna styrka ligger företagets möjligheter att fortsätta existera och växa. Det blir också styrka i form av konkurrenskraft. anser att behöver fler företag. Utöver ett förbättrat företagsklimat i största allmänhet finns det några saker som staten och vi politiker kan bidra med. Vi vill, precis som delar av eller kanske till och med hela Alliansen, införa ett generösare regelverk för personer som vill vara tjänstlediga för att starta företag. Det finns många i vårt land som är anställda och som sitter inne med bra företagsidéer. Många av dem har en fast anställning och står kanske väldigt högt upp på turordningslistan. De vågar inte riskera sin anställning för att pröva sina vingar som företagare. Då säger vi att vi ska ge dem utökade möjligheter och föreslår att tiden för tjänstledighet för att starta företag utökas . Som komplement till detta har vi ett förslag i ett annat utskott, nämligen att yrkesverksamma som har anställning ska erbjudas ett motsvarande starta-eget-bidrag. Starta-eget-bidraget är ändå en relativt lyckad reform. Det gäller framför allt för långtidsarbetslösa och handhas av Arbetsförmedlingen med relativt goda resultat. Vi ser ett behov här, för vi tror att det finns många potentiella entreprenörer som är anställda men som kanske känner sig inlåsta i och med att de har en trygg, fast anställning och därför inte vågar pröva sina vingar. Ge dem rätt till tjänstledighet , och ge dem också möjlighet att få ett motsvarande starta-eget-bidrag under de nio månaderna! Håller inte affärsidén kan man gå tillbaka till sitt arbete. Ledighetslagstiftningen bör även förändras till förmån för föräldrar. Alla vi som har barn vet att barn utvecklas i olika takt. De kan behöva sina föräldrar i större utsträckning under vissa perioder. vill underlätta för de föräldrar som vill arbeta deltid under barnens första . Vi vill utöka den lagstadgade möjligheten till detta genom att sänka till från nuvarande 75. Vi vill också göra det möjligt att ta tjänstledigt i under de perioder då många förskolor olyckligtvis stängs, vilket skapar oerhörda problem för många föräldrar. Man ska slussa sina barn till helt nya enheter med helt nya anställda och andra barn. Det kan vara oerhört stressande för små barn. Vi har ett särskilt yttrande som gäller huvudentreprenörsansvar. Anledningen till att vi har ett särskilt yttrande om det och inte en reservation är att det har funnits en utredning och ett pågående propositionsarbete inom regeringen. Det har kommit en proposition om entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Jag vill bara nu deklarera att vi sverigedemokrater kommer att stödja den här propositionen. Regeringen får en möjlighet att få igenom förslaget med hjälp av oss. 89 (C): Det är nästan så att detta är lite arbetsträning för mig. Jag har varit sjukskriven för en rygg som inte vill vara med. Jag skulle kunna prata länge om hur viktigt det är att komma rätt i vården, inte bara komma in i vården. Men det är inte ämnet för dagen.