prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — Det handlar naturligtvis också om att i det här fallet bör utveckla sin dialog i de samråd som genomförs runt om i landet i samband med utbyggnad och investeringsprojekt. När det gäller Sydvästlänken, som är den största investeringen någonsin på detta område och som ska öka överföringskapaciteten i , är det självklart många sträckor på vägen där man har haft samråd men där människor inte känner sig helt tillfreds med resultaten. Vi poängterar också att gärna kan använda lite fler verktyg i sin dialog, för att minska människors oro över olika saker i fråga om dessa projekt. En del av mina kollegor har talat om elförsörjning, och jag vill också nämna den eftersom det står om den i energimotion. Vi vet att tillgång till el , kräver stabila elnät och förbindelser mellan fastlandet och öarna. Jag tror att vi var alla fall några stycken som blev ganska förvånade när meddelade att den tredje elförbindelsen till inte skulle komma att anläggas. uttalade att ön ska bli helt självförsörjande på el och att det inte kommer att behövas en elledning mellan ön och fastlandet. ska myndigheten presentera en studie om hur ska bli en självständig elproducent. Men det är ju också så att vi i andra sammanhang tycker att är en . Jag kan förstå dem som är bekymrade för verksamheterna på – i första hand, men naturligtvis även på andra ställen i landet – när de får besked om att planerade investeringar inte kommer att genomföras. Därför är det naturligtvis viktigt att tillgången till el är tydligt klarlagd. Jag ser verkligen fram emot myndighetens redovisning av hur detta ska gå till. Vi vet nämligen alla, inte minst vi som medverkar under Almedalsveckan, hur otroligt mycket folk det är . Det är naturligtvis mycket mindre folk , men oavsett om man ser till de bofasta eller till de besökande bör man verkligen ta i beaktande att det ska finnas såväl ett långsiktigt som ett kortsiktigt perspektiv i lösningen på frågan. Det gäller inte minst elförsörjning, men det gäller även elförsörjningen i hela landet. 91 (S): debatterar vi vissa elmarknadsfrågor. Vi har satt punkt av politisk oenighet kring energipolitiken genom en bred energiöverenskommelse som av ledamöterna i står bakom. Samarbete är nyckeln – och inte bara mellan partierna i riksdag. har en viktig roll för att länder ska närma sig varandra inom energipolitiken. Enskilda människor och enskilda företag är viktiga aktörer i ett energismart samhälle. Vi måste stärka den enskildes möjligheter att påverka och vara en del av energisystemet. Därför har regeringen gjort det enklare och billigare än någonsin att investera i exempelvis solel. Men vi måste också skydda den enskildes rättigheter och stärka kundens position på elmarknaden. Utvecklingen är på många sätt positiv. Eldrivna fordon revolutionerar transportsektorn, och förnybar elproduktion är på många håll i världen den billigaste energikällan. Med rätt politik och kreativa företag har stora möjligheter att leda den globala utvecklingen. Det gäller allt från hållbar tung industri till smarta it-lösningar som förbättrar människors vardag. Smarta energilösningar i fastigheter skapar bättre inomhusklimat, bättre belysning och tryggare hem. Småskalig produktion av el kan snart ske nästan var som helst – på bilar, i kläder och på verktyg. Det skapar möjligheter till en effektiv användning av el som energikälla. Vi ska exportera morgondagens smarta energilösningar, inte utsläppen. Med detta sagt tänker jag försöka kommentera motionerna, som i många fall slår in öppna dörrar. När det gäller frågorna om kortare handläggningstider och att förenkla tillståndsprocessen har fått extra resurser för att korta handläggningstiderna. Även andra myndigheter har fått i uppdrag att korta sina handläggningstider. När det gäller Svenska kraftnäts dialog och samråd i samband med investeringar behandlades denna fråga så sent som . Där kan man notera att regeringen håller med om att det är viktigt med transparens och dialog med berörda intressenter vid planering av investeringar i stamnätet. har utvecklat sitt arbetssätt med samrådsprocesser, och ska beakta både innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen och resultatet av samrådet inför beslut om koncession. När det gäller övriga motioner om elmarknaden måste det först nämnas att det pågår en omfattande översyn av svensk energipolitik. Det är den breda energiöverenskommelsen, och det är för framtidens energi som bidrar till detta. Regeringen återkommer till med en proposition för att slå fast de energipolitiska målen. Många motionsyrkanden som vi har att ta ställning till i detta betänkande berör förslag, som är under beredning. Frågor om den framtida elförsörjningen, konkurrensaspekter för svensk industri och enskilda kraftslag berörs i betänkande. Regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. behandlar även systemtjänster, effektbalans och elcertifikatssystemet. har fått i uppdrag att identifiera och föreslå riktlinjer för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar och dess effekter. Regeringen återkommer när det gäller effektanalyser och Svenska kraftnäts uppdrag att upprätthålla kraftbalansen. När det gäller produktionen av förnybar el är elcertifikatssystemet ett viktigt styrmedel. Den utökning beslutade om är mycket betydelsefull för att ytterligare stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Förslag ska tas fram för att öka transparensen på elcertifikatsmarknaden. När det handlar om elnätsavgifter finns det skäl att säkerställa att avkastningen för elnätsbolagen hamnar på en rimlig nivå. förslag på området bereds nu i . Prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare nu när Sydvästlänken, efter beklagliga förseningar, tas i drift . När det gäller elförsörjning vill jag hänvisa till vad som sas i denna fråga . Då noterade utskottet att har avbrutit planeringen av en ny förbindelse till och att regeringen har gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. ska ha en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. När det gäller frågor om andelsägande, avtal om miljövänlig el med mera finns det en utredning som tittar närmare på frågor om bland annat skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och huruvida andelsägare ska kunna ta del av skattereduktionen. Ett nationellt forum för smarta elnät har inrättats. Det ska bland annat främja utvecklingen av ny teknik och nya affärsmodeller samt ta fram en exportstrategi. Det pågår även ett arbete med att ta fram förslag till en ny elmarknadslag. Frågor om nätutbyggnad över gränser behandlas också i betänkande. I ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna finns det flera skäl för att bejaka tillkomsten av ytterligare utlandsförbindelser. Avslutningsvis vill jag säga att den svenska elmarknaden hänger ihop med utvecklingen av elmarknaden i . Vårt beroende av el ökar som elsystemet måste kunna hantera en förändrad produktionsmix. planerar därför för en kraftig ökning av utbyggnadstakten som betydande reinvesteringar genomförs. har utskottet uttalat sitt stöd för genomförandet av den inre marknaden och även uttalat att genomförandet är en förutsättning för att elmarknaden ska nå sin fulla potential. En väl fungerande elmarknad ger incitament till investeringar, bidrar till stor försörjningstrygghet och är ett kostnadseffektivt sätt att nå EU:s energi- och klimatmål. Sammanfattningsvis vill jag yrka avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. 92 (SD) replik: Det är vinter för full fart. Det är kallt, och vi har ett högt effektbehov. Fokus bör vara att diskutera drift- och leveranssäkerhet i vårt svenska kraftsystem. Kraftbalansen har kontinuerligt försämrats. Vi har halkat ned på minusvärden för en så kallad tioårsvinter, som jag tog upp i mitt anförande. kommer vi också att halka ned på en negativ kraftbalans under en normal vinter. Regeringen har återkommande satsat specifikt på energislag som har en lägre kapacitetsfaktor än vad som är genomsnittet i kraftsystemet för stunden, vilket för att detta kommer att försämras ytterligare i närtid. Alla experter varnar för att leveranssäkerheten är hotad, men landar i mål för vilken sammansättning vi ska ha och har inte fokus på vad som är viktigt att uppnå långsiktigt. har föreslagit att ska ha ett mål för leveranssäkerheten – för att kunna garantera den – och att politiken ska styra mot att se till att vi alltid ska kunna ha el i uttagen och att industrins möjligheter inte ska begränsas av vädret. Jag vill fråga varför Socialdemokraterna inte anser att behöver ett mål för leveranssäkerheten. 93 (S) replik: Tack, , för frågan! Regeringen har tydligt sagt vilken målsättning man har med elmarknadspolitiken – att det ska råda konkurrenskraftiga villkor när det gäller både pris och leveranssäkerhet. Jag tycker att vi har svarat på den frågan, . Regeringens målsättning är i högsta grad relevant i detta sammanhang. 94 (SD) replik: Det är fortfarande så att kraftbalansen har försämrats . Regeringen har till exempel satsat på ett tiofaldigande av stödet till solceller. Det har gått från att biogasen har fått del av detta stöd till att man nu lägger nästan 1 miljard på stöd till solceller. I de kraftbalansrapporter som tas fram har solkraften drifttillgänglighet. Det spelar alltså ingen roll om man skulle ha 0, 1 000, 10 000 eller – det blir inte bättre för det. När solen inte lyser ger det ingen effekt. De kraftslag som har subventionerats in i elcertifikatssystemet har en lägre kapacitetsfaktor än vad kraftsystemet har i genomsnitt. Leveranssäkerheten kommer alltså kontinuerligt att försämras. Det kommer att krävas större investeringar i våra elnät. Det kommer att bli dyrare för svenska elkunder, och industrins konkurrenskraft kommer att försämras. Det finns ingenting som för att vi långsiktigt ska styra mot att bibehålla och vidmakthålla den goda drift- och leveranssäkerhet som vårt kraftsystem har präglats av. Jag tycker inte att jag har fått något tydligt svar på frågan om varför man inte anser att det behövs ett leveranssäkerhetsmål. Frågan till är om han inte är orolig över den utveckling som vi kan se och som kommer att ske i närtid, som även varnar för. Är inte detta något som oroar Socialdemokraterna? 95 (S) replik: Om man siar om framtiden kan man naturligtvis vara orolig. Lek med tanken att vi får klimatförändringar som vi inte kan se – vilka effekter skulle detta få på vårt elförsörjningssystem? Lek med tanken att det slutar regna! Vår baskraft är till stor del vattenkraft – lek med tanken att det blir stora förändringar när det gäller vårt klimat och att det slutar regna. Ni i tycker ju inte om elcertifikatssystemet. Ni tycker inte om produktion av förnybar el, utan ni har en annan syn. Den synen får vi naturligtvis fullt och fast respektera, men jag tycker att allting tyder på att vi kommer att lösa de utmaningar som tar upp. Därför känner jag mig inte orolig när det gäller denna aspekt, utan jag är helt övertygad om att vi kommer att lösa dessa problem. Men det är jättesvårt att sia om framtiden, om hur mycket det kommer att regna eller blåsa eller om något annat, så visst finns det utmaningar. Det ska vi aldrig bortse från. 96 (MP): Jag är glad över att berätta att det aldrig förr har investerats så mycket i vindkraft i som . beslutades om investeringar i vindkraft på , vilket totalt motsvarar över i ny kapacitet. Tack vare regeringens vindkraftsbonus får de kommuner som har byggt vindkraft dela på . Förra årets investeringar i vindkraft motsvarar en fjärdedel av alla vindkraftsinvesteringar som har gjorts i . Det gör att vindkraftsproduktionen förväntas öka med . kan enligt prognosen från Svensk Vindenergi nå det mål som vi här i beslutade om förra året – om produktion av ytterligare ny förnybar el – än vad som sägs i målet. Detta visar att fattade rätt beslut när den ställde sig bakom en så kallad linjär utbyggnadstakt i stället för att senarelägga utbyggnaden. När det gäller det betänkande som vi debatterar finns det partier som vill avskaffa elcertifikatssystemet, som är det som säkerställer att vi får investeringar i ny elproduktion i . Även om inte delar mitt miljöengagemang finns det ingen ny elproduktion som kan byggas så kostnadseffektivt som vi gör med elcertifikatssystemet. Alla internationella jämförelser visar på detta, och lyfts fram som ett föredöme i den utbyggnad som pågår på ett samhällsekonomiskt fördelaktigt sätt. Vindkraft är den elproduktion som kan byggas allra billigast. Solenergin utvecklas också snabbt. Som sa har det aldrig varit så enkelt och lönsamt att sätta upp solceller på sitt tak som det är . Den blocköverskridande energiöverenskommelsen om förnybar energi levererar den politiska trygghet för investerarna som har saknats. Business as usual – att fortsätta med elsystemet som tidigare – finns inte som alternativ. Delar av befintlig produktion är nämligen inte lönsam för fortsatt drift. Att ställa om till produktion av el som till är förnybar kommer att kräva stora investeringar, men många rapporter – nu senast en från – visar att alternativet är dyrare. I har fem partier enats om att fortsatt ska vara en nettoexportör av el. Den fortsatt snabba vindkraftsutbyggnaden gör att kan fortsätta med den gröna elexporten trots att olönsam kärnkraft stängs ned. Elexporten är väldigt viktig för att minska koldioxidutsläppen i och för att vi ska nå klimatmål. Med en ökad överföringskapacitet har och hela en stor potential att bidra till att resten av ställer om till ett förnybart energisystem. I detta betänkande finns flera förslag kring elförbindelser till fastlandet. , , kommer att redovisa det uppdrag de fick av regeringen att ta fram en förstudie till hur kan användas som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem i . Det ska bli spännande läsning. har på många sätt ett för unikt energisystem och har historiskt varit en nod för innovation, test och kommersialisering av nya lösningar i det befintliga energisystemet. Kunskap och erfarenheter från genomförandet av ett smart och förnybart energisystem på kommer att vara viktigt för att uppnå målet om ett hundraprocentigt förnybart elsystem i . studie har även bäring på den så kallade tredje elkabeln till , eftersom den påverkar förutsättningarna för mer hållbar energiproduktion på . Avsaknad av den tredje elkabeln gör det svårare att exportera förnybar el till fastlandet. Det finns anledning att tro att Svenska kraftnäts beslut att inte gå vidare med planerna på en tredje Gotlandskabel kan behöva ses över. Korrekta och effektiva tillståndsprocesser är en viktig byggsten i skapandet av vårt framtida energisystem. Det är därför positivt att har vidtagit många åtgärder för att effektivisera tillståndsprocesserna med fokus på kortare handläggningstider. En åtgärd är att man har infört ett nytt processinriktat arbetssätt där det alltid är flera handläggare som gemensamt ansvarar för ett antal ärenden enligt en strukturerad process. Att fler handläggare arbetar med ett och samma ärende innebär förstås en stabilitet och att det inte gör någonting om en handläggare blir sjuk, eftersom arbetet ändå kan fortsätta. har också anställt mer personal. En annan åtgärd handlar om att ge bättre information till företagen så att de redan från början skickar in kompletta ansökningshandlingar. Regeringen anslog ökade medel i budgeten för att ska effektivisera koncessionsprocessen. Det arbetet fortgår alltså och ska fortsätta. Det är som sagt ovanligt kallt i . Vindkraften står fortsatt för en relativt stor del av elproduktionen, och vi har också vattenkraften att tacka för vår reglerkraft. I går exporterade el till våra grannländer enligt Svenska kraftnäts statistik. En vinterdag som denna ökar elförbrukningen i med ungefär för varje grad som det blir kallare. Det här sambandet beror på att vi använder el för uppvärmning. har valt att arbeta med en effektreserv av kraftverk som kan startas upp med kort varsel för att möta behovet av extra kraft kalla dagar. Att minska behovet är en annan möjlighet. Att dimensionera elsystemet med riktigt kall vinter bör vägas mot kostnadseffektiva åtgärder för att minska effekttopparna eller styra lasten. Viss elkonsumtion kan med ganska enkel teknik styras till andra timmar eller dagar. Lagringsteknik är i sammanhanget också intressant. Med dagens teknik kan mycket av detta skötas automatiskt utan att kunden upplever någon förändring. har på regeringens uppdrag tagit fram en rapport om efterfrågeflexibilitet som presenterar ett tjugotal förslag för ett smartare energisystem, där kundernas situation stärks och man får bättre chans att påverka sin elkostnad. Dessa förslag bereds nu på , och jag ser fram emot att ska få möjlighet att besluta om att genomföra dem. En viktig beståndsdel i detta är också att ständigt arbeta med energieffektivitet. Vi måste bli bättre på att göra mer med mindre energi, och det finns en stor teknisk potential. Energieffektivisering är någonting alla vinner på – samhället, privatekonomin och miljön. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2017/18:NU10 97 (M): ska vi debattera näringsutskottets betänkande 10 om mineralpolitik. Jag vill öppna med att säga att är världsledande i mineralbrytning. Vi har världens mest moderna och produktiva gruvor som också är världsledande inom säkerhet, effektivitet och miljöhänsyn. För att bibehålla detta är det viktigt att utveckla mineralpolitiken så att vi fortsätter att vara ledande. När delar av utskottet var på besök i och blev guidade av genom gruvan sa han: Känner du doften? Det här är bnp på riktigt; här sitter vi inte och gör hemsidor åt varandra! initierades mineralstrategin, en metod för att samla in och genomföra reformer för en fortsatt mineralindustri i världsklass. Vi ser med oro på att regeringen verkar ha slagit sig till ro och inte fortsätter med det momentum som mineralstrategin lade grunden till. Därför tillkännager vi i reservation 1 för regeringen att man ska fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin, och därför yrkar vi också bifall till reservation 1. har inga avgörande invändningar mot den nuvarande mineralersättningens konstruktion. Vi anser dock att markägarnas rättigheter bör stärkas vid eventuella gruvkonkurser. Gruvkonkurserna i och har uppmärksammat behovet av ett förtydligande av rättsläget. Både bergmästaren och har poängterat att markägares fordran bör prioriteras vid en konkurs. Därmed vill vi ha en utredning som syftar till att stärka äganderätten och ge en rimlig avkastning till markägaren. Därför yrkar vi bifall till reservation 6. Det är bra att har en krävande miljölagstiftning när det kommer till gruvor. Men att något är krävande betyder inte att det måste vara långsamt och helt oförutsägbart. Tillståndsprocessen för att få öppna en gruva i skulle kunna skönmålas som ”rörig”. förhindras viktiga investeringar i jobb och tillväxt men även i miljön på grund av detta. Därför vill vi att regeringen ska återkomma med förslag till för att förkorta och förenkla tillståndsprocessen. Därför yrkar bifall till reservation 2, som är alliansgemensam. Allt handlar dock inte om att öppna gruvor – du måste driva dem också. Du måste ha folk i gruvorna som bryter mineralerna. Du måste ha tillgång till kompetent arbetskraft. Att jobba i svenska gruvor är ett högteknologiskt och högkvalificerat yrke, och är det brist på allt från svetsare till skickliga metallurger. För att åtgärda detta vill vi att regeringen återkommer med förslag till med åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen inom gruvnäringen. Detta riskerar annars bli den största hämskon för en växande mineralindustri. Därför yrkar vi bifall till reservation 12. när det är färdigt med våra reservationer vill jag ta tillfället i akt och kritisera regeringens något personlighetskluvna agerande i dessa frågor. Regeringen vill öka utvinningen av mineraler som är nödvändiga för modern teknik, det som kallas för rare earth . Särskilt miljöteknik är beroende av många mineraler som är svåra att få tag på runt om i världen. Det handlar om batterimetaller som kobolt men även elmotormineraler som neodymmagneter. Det finns gott om många av dessa mineraler i svenska berg, men de bryts inte i någon avgörande omfattning. Det finns nämligen ett problem: Dessa mineraler förekommer ofta tillsammans med uran. Det blir lite märkligt när vevar igång om att öka utvinningen av REM-metaller som vevar på om uranförbud. Vilket vill man ha? Ett framtidsorienterat pragmatiskt parti som bryr sig om miljön kan inte låta antika dogmatiska ställningstaganden stå i vägen för viktiga råvaror om de är avgörande för miljön och ett modernt samhälle. Priset för denna dogmatism betalas av de barn som under slavliknande förhållanden bryter dessa mineraler i . Det är förståeligt att ett kärnkraftsskeptiskt parti är emot uranbrytning. Men när en enkel uppfattning övergår i fanatism låter man fattiga barn lida för att man inte kan vara någorlunda pragmatisk i sina lösningar. Regeringen måste bestämma sig. Ska kunna bryta dessa mineraler, som är nödvändiga för våra elbilar, batterier och datorer? Eller ska denna fanatism lämna walk over till rovdriften med barnarbete i ? Här är regeringen svaret skyldig. 98 (SD): Vi debatterar nu betänkande nr 10, Mineralpolitik. har en kommittémotion som heter Mineralpolitik för en stark gruvnäring. I den lyfter vi fram en rad förslag för att underlätta och utveckla för näringsgrenen. Det handlar om sådant som riktade utbildningsinsatser för att fylla kompetensbehoven, ökad prospektering på initiativ av svenska staten, stärkta resurser till geovetenskaplig grundforskning, förbättrad transportinfrastruktur med flera förslag. Vi har också en motion som heter Det svenska stålet. Den lyfter frågor kring stålindustrins och den övriga metallindustrins utmaningar. Här är givetvis energifrågan en av de centrala punkterna, och rådande inriktning för politiken är ett direkt hot mot vår industri. Men även här finns kompetensbehov att fylla, och vi föreslår därför att det görs insatser för att öka såväl antalet utbildningsplatser som forskningen på metallurgins område. Gruvindustrin och stålindustrin är skilda branscher med delvis olika behov. Men de tillhör ändå till stor del samma värdekedja, varför jag tycker det är relevant att även ta upp stålindustrins villkor. Det har jag gjort tidigare när vi har debatterat mineralpolitik. drog jag ungefär samma saker och tog upp det stora exportvärdet av järn, stål och andra metaller, som då uppgick till hela . Med tanke på att stålindustrin står för av vår varuexport är det förvånande att är det enda parti i kammaren som tycker att näringsgrenen är tillräckligt viktig för att lyfta fram i en motion. Kanske anser ni andra partier att det är bättre att eller något annat land tar över vår stålindustri så att ni kan åka till FN och visa hur duktiga ni är på att rädda klimatet eller liknande. Problemet är bara att har världens mest utsläppssnåla gruv- och stålindustri, så när politiskt klåpande som driver industrin ut ur landet får äga rum kommer produktionen bara att flytta någon annanstans med högre utsläpp av växthusgaser som följd. Som jag sa var exportvärdet från stål- och metallindustrin , enligt SCB, 88 miljarder. Lägger vi till malmproduktion och övriga mineralvaror uppgick exportvärdet till ca 137 miljarder. Det är en bit av varuexporten, och dessutom är trenden just nu positiv i den gynnsamma världskonjunkturen. Med detta sagt bör det knappast råda några tvivel om att dessa industrier är helt centrala för landets och medborgarnas välfärd.