prot · H50959 · 2018-01-23 00:00:00 — Jag tror att man får kolla i protokollet, för jag sa att man inte har gjort några satsningar eller kommit med några förslag till bord när det gäller att stärka vårdkedjan och att se helheten. talade om förlossningsvård i sitt inlägg. Men jag talar om hela kedjan – mödravården, förlossningsvården och eftervården – och hur den behöver hänga samman betydligt bättre än vad den gör . Då är min fråga: Om man nu tar den här frågan på jättestort allvar, vilka konkreta åtgärder är det man från regeringens håll avser att göra för att stärka denna kedja? Vad är det för åtgärder man kommer att vidta för att få en mer patientcentrerad, patientsäker, tillgänglig och jämlik vård för alla patienter, oavsett bostadsområde, i hela vårdkedjan – mödravård, förlossningsvård och eftervård? Vilka konkreta förslag är det då man har avsett att genomföra eller har lagt fram? Det har jag inte sett. Som sagt: Det här är en jätteviktig fråga att prioritera. Vi har talat mycket om vad vi gör inom vårdkedjan. Jag har själv inte nämnt så mycket om de välutbildade barnmorskorna. De behövs, och det behövs definitivt fler. Där behöver antalet utbildningsplatser utökas. Jag vet att regeringen har gjort det, men precis som säger är problemet att det är brist på handledare . Det är en stor utmaning som vi behöver ta på stort allvar. Vi behöver som sagt stärka vårdkedjan mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård. Vilka konkreta åtgärder har regeringen vidtagit? 39 Socialminister (S): Tack, , för engagemanget i frågan! De satsningar som regeringen har gjort ända , som bland annat omfattar både förlossningsvård och kvinnors hälsa, har också omfattat möjligheten för landsting att använda resurserna för till exempel vårdkedjan när det gäller förlossningsvården. I många landsting har man till exempel gjort väldigt ambitiösa arbeten när det gäller eftervården och fått ned antalet förlossningsskador bland kvinnor. Vi har redan nu siffror på det och kan se skillnaden, vilket är glädjande. Jag ser fram emot att den ytterligare satsningen på 1,6 miljarder, som regeringen gör under detta år, ska föra med sig att den kartläggning som SKL nu har gjort av våra satsningar ska visa oss ännu tydligare hur man kan allokera de resurser som regeringen avsätter under detta år och , så att det landar rätt baserat på den kartläggningen. Vi har suttit tillsammans med Kommuner och Landsting och diskuterat och vänt och vridit på vilka delar som ska finnas med i överenskommelsen när det gäller regeringens satsning på förlossningsvården. Vilka delar känner vi att vi har gjort satsningar på? Vilka delar är det som återstår? Som jag ser det och som så riktigt påpekar behövs det ytterligare arbete för att stärka vårdkedjan för att öka tryggheten bland föräldrar men också för att till exempel stärka neonatalvården. Det är något som inte har funnits med tidigare som en möjlighet men som finns med och där vi också ser att det finns brister. Jag tror att det kommer att handla om att utveckla arbetet. Återigen vill jag tacka för en angelägen och bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellationerna 2017/18:141 och 256 om vinstförbudets påverkan på jämställdheten 40 Statsrådet (S): har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern om hon delar slutsats beträffande jämställdhet. har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsministern vilka åtgärder som hon, inom sitt ansvarsområde, avser att vidta för att ett vinstförbud inte ska påverka jämställdheten på arbetsmarknaden mellan kvinnor och män. Frågorna har överlämnats till mig. Jag besvarar båda frågorna gemensamt. Regeringen har för avsikt att säkerställa att offentlig finansiering används till just den verksamhet den är avsedd för och på ett sådant sätt att den kommer barn, elever och brukare till godo. En förutsättning för en reell jämställdhet mellan kvinnor och män är att den offentligt finansierade välfärden fungerar väl. Därför har regeringen överlämnat ett förslag till Lagrådet om att införa ett tillstånd att ta emot offentliga medel inom utvalda välfärdssektorer. Regeringens förslag innebär att en större andel av de skattemedel som avsätts för välfärden kommer att användas till den avsedda verksamheten. Förslaget väntas därmed gynna kvinnor som konsumenter av välfärdstjänster. Kvinnor använder välfärdstjänster mer än män, och kvinnor utgör en större andel av de sysselsatta i välfärden. Att en större andel av den offentliga finansieringen går till den verksamhet som den är avsedd för är positivt även för medarbetarna i välfärdsföretagen. Bland de aktörer som förslaget omfattar utgör kvinnor tre fjärdedelar av de anställda. Av de senaste årens rapporter om personaltäthet och löner inom skola och omsorg framgår att privata utförare och fristående skolor generellt har både lägre personaltäthet och erbjuder lägre löner. Genom att återinvestera huvuddelen av eventuellt överskott från offentliga medel i verksamheten skapas förutsättningar för att utveckla verksamhetens kvalitet och förbättra villkoren för dem som arbetar inom välfärden. Överskottet kan användas till att höja personaltätheten, öka kontinuiteten och förbättra löner och andra villkor för medarbetarna i stället för att försvinna till annat, till exempel utdelning till ägare. Regeringens förslag kommer främst att påverka välfärdsföretagens ägare. Vi vet att kvinnor i jämförelsevis stor utsträckning driver företag i välfärdsbranscher, men det finns inte några studier av hur vinsterna från offentligt finansierade välfärdsverksamheter fördelas mellan kvinnor och män. Kvinnor tenderar emellertid att driva företag av mindre storlek än vad män gör. Många av ägarna av de stora bolagen inom välfärden är män. Eftersom ägarna av de privata välfärdsföretagen bland annat utgörs av riskkapitalbolag och fonder, som i vissa fall är baserade utomlands, finns dock ingen fullständig insyn i hur vinsterna och ägandet i slutändan fördelas mellan kvinnor och män. Regeringen har varit tydlig med att enskilda aktörer även fortsättningsvis ska vara en del av välfärden. Genom att säkerställa en god finansiering och minska förekomsten av kortsiktiga vinstintressen inom privat utförd välfärd bedömer regeringen att risken för framtida nedläggningar av verksamheter minskar. I förlängningen kan därmed förutsebarheten i sektorn öka – något som gynnar ägare, medarbetare och brukare oavsett om de är kvinnor eller män. 41 (M): Först får jag gratulera civilministern, som blev Årets bäst klädda man. höll civilministern också en presskonferens tillsammans med , och vi som lever i denna värld vet att man har presskonferenser just om sådant man inte tycker är jättekul. Denna interpellation hade jag ställt till jämställdhetsminister , och jag har lite svårt att förstå varför jämställdhetsministern inte svarar på den. Att är ansvarig för utredningen är jag väl medveten om, men de konsekvenser av förslagen baserade på utredningen som rör jämställdhet torde ligga på jämställdhetsministerns bord. Jag kan inte annat än undra om statsministern inte har förtroende för jämställdhetsminister kompetens och därför överlåter detta till en manlig kollega. Eller kan det vara så att jämställdhetsministern själv har svårt att svara på frågan om hur utredningens slutsatser beträffande jämställdhet mynnar ut i ”ingen anledning att tro att förslagen kommer att få någon negativ inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män”? Verkligheten talar sitt tydliga språk, och jag liksom väldigt många andra anser att utredningens förslag är ett dråpslag mot både kvinnors företagande och kvinnors möjlighet att välja mellan alternativa arbetsgivare inom den kvinnodominerade vård- och omsorgssektorn. Utredningens förslag mynnar i praktiken ut i ett vinstförbud och i att ett stort antal vård- och omsorgsföretag riskerar att försättas i konkurs. En majoritet av de företag som skulle drabbas leds av kvinnor eftersom just kvinnor dominerar som företagsledare i vård- och omsorgsföretagen. Enligt statistik från är det närmare 7 000 kvinnor som leder företag inom vård och omsorg. Här är av företagsledarna kvinnor. Uppdelat på sektorer inom vård och omsorg är andelen företag som leds av kvinnor högst inom äldreomsorgen. av äldreomsorgsföretagen har en kvinna som företagsledare. Fördelningen av operativ makt i vårdföretagen, vilket jag tror att ministern var inne på, är jämställd i både stora och små vårdföretag. Av de drygt 12 700 vårdföretag som SCB redovisar i sin statistik är de flesta små. Bland vårdföretag med färre än tio anställda har en kvinna som företagsledare. Endast 72 vårdföretag har 250 anställda eller fler. Av dessa större företag leds av kvinnor. Med andra ord leds i stort sett lika många av de största företagen av en kvinna som av en man. Jag undrar i vilka andra branscher vi kan se en sådan statistik. Blir det inte till och med för civilministern, som säger sig tillhöra en feministisk regering och vars åsikter jag respekterar, på gränsen till löjeväckande att utredaren anser att det inte finns någon anledning att tro att förslagen kommer att få någon negativ inverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor? 42 (M): Det är beklämmande att se hur socialdemokratin fjäskar för när det gäller att förbjuda valfriheten i välfärden. har ju rötter i kommunismen. gör allt för att hindra kvinnor att lyckas med sitt företagande. Vinstförbudet som Socialdemokraterna och föreslår kommer att slå mot fria aktörer i välfärden, och ytterst är det brukarna som drabbas. Jag har en del frågor på det svar jag fick av civilministern. I svaret säger civilministern att en förutsättning för en reell jämställdhet mellan kvinnor och män är att den offentligt finansierade välfärden fungerar väl. Jag delar denna uppfattning. Men hur menar civilministern att den ska fungera väl om man i princip förbjuder kvinnligt företagande i den fria välfärden och förbjuder de goda exempel som finns i den fria välfärden? I svaret sägs också att förslaget väntas gynna kvinnor som konsumenter av välfärdstjänster. På vilket sätt, vill jag veta. Vidare sägs att bland de aktörer som förslaget omfattar utgör kvinnor tre fjärdedelar av de anställda och att överskottet kan användas till att höja personaltätheten, öka kontinuiteten och förbättra löner med mera. Låt mig påpeka att det finns företag i välfärden som drivs av fria aktörer som har väldigt hög kontinuitet. Det sägs också att lönerna kan förbättras om man förbjuder vinster i välfärden och att överskottet kan användas till fler medarbetare i stället för till utdelning till aktieägare. Ja, det finns vissa företag som har gjort vinst, men det finns också företag i den fria välfärden som aldrig har gjort en utdelning utan har återinvesterat pengarna i verksamheten. Många ägare av stora bolag inom välfärden är män. Ja, det finns män som är ägare, men de allra flesta ägare är kvinnor. Några av ägarna är exempelvis och LO. Det mest märkliga i svaret är kanske meningen om att regeringen har varit tydlig med att enskilda aktörer även fortsättningsvis ska vara en del av välfärden. Om man inte har något operativt kapital kan man inte göra någon vinst, och gör man ingen vinst går man med förlust och går i konkurs. Jag vill gärna att civilministern svarar på dessa frågor, och han kan tänka ut sina svar under resten av mitt anförande. Regeringens förslag gör att personalen i den fria välfärden, det vill säga lärare, undersköterskor och sjuksköterskor, åter kommer att ha endast en arbetsgivare, den offentliga. Tyvärr har det visat sig att kommuner och landsting inte har varit de bästa arbetsgivarna när man jämför med privata aktörer inom samma bransch. Drivkraften för att driva ett privat hemtjänstföretag är just att slippa den tunga kommunala byråkratin och att utveckla spännande idéer inom området. var jag i och träffade ett hemtjänstföretag i den fria välfärden. Man hade bättre siffror vad gällde friskhet, och medarbetarna var mycket gladare just för att de inte hade 14 olika chefer över sig. 43 Statsrådet (S): Tack, och , för frågorna och inte minst för engagemanget i jämställdhetsfrågorna! Det gläder mig att ett parti med konservativa rötter engagerar sig i den feministiska kampen. Detta skapar förutsättningar för samarbete över blockgränsen och för att vi ska fortsätta att arbeta för att minska klyftorna mellan män och kvinnor i vårt samhälle. Det är viktigt att också finns med i den kampen. Det är ett glädjande besked att det finns ett engagemang i dessa frågor i det parti som traditionellt sett har representerat de konservativa värderingarna i denna kammare. Frågan om vinster i välfärden och skolan har diskuterats . I vissa fall finns ett fokus på de taktiska frågeställningar som politiker och ibland kanske även politiska journalister är besatta av. Detta märks ibland också i denna kammare, inte minst på kommentarer om . Jag vill påminna om att det var ett krav från Moderata samlingspartiet att skulle ingå i regeringens budgetsamarbete. Hans parti, Moderata samlingspartiet, har fått kritik från borgerliga debattörer för att det förmodligen är det enda högerparti i som kräver inflytande för ett vänsterparti i . Detta bör vara föremål för en självkritisk diskussion, om nu kommer fram till att inflytande är skadligt. Då bör man kanske själv se hur det parti man representerar ser på det parlamentariska spelet. Ofta är det den spelteoretiska diskussionen som står i fokus, men det finns också en verklighet. Jag skulle vilja uppmana och att åka över till där systerpartiet nu innehar statsministerposten. Jag skulle också vilja uppmana mina vänner här att ställa frågor till företrädarna för Høyre om varför man väljer att inte släppa in kommersiella intressen i den norska skolan och att inte tillåta vinstuttag från den fria skolan och om det är så att de norska föräldrarna och barnen inte har valfrihet därför att det finns begränsningar för att föra ut medel från den norska skolan. Det är en rimlig fråga att ställa. Jag skulle också vilja höra de moderata företrädarna ställa frågan till Høyre huruvida avsaknaden av vinstintressen i den norska skolan skapar problem med jämställdheten i . Det kanske är lite kallt i , och kanske vill man åka söderut under de här månaderna. Då kan man besöka systerpartiet i , och så kan man åka vidare till systerpartiet i och sedan åka över kanalen till de och prata med systerpartiet i . Då kan man ställa frågan: Hur kommer det sig att man inte släpper in de kommersiella aktörerna i skolan i något annat land än ? Är det för att vi är så smarta här och har hittat en lösning som ingen annan har hittat? Eller är det ideologiska låsningar som gör att vi hittar på argument för att behålla ett system som innebär att skattepengar läcker från verksamheten? Jag har sagt det här, men jag säger det en gång till: De pengar vi diskuterar är inte , eller mina pengar, utan det är skattebetalarnas pengar. Det är pengar som vi tar in med tvång från hårt arbetande människor för att finansiera den gemensamma välfärden och skolan. Vi har en skyldighet som stat att säkerställa att varje krona används till det den är avsedd för. Vad privata bolag vill göra med sitt privata kapital är en helt annan sak som rör den fria marknaden. talar vi inte om den fria marknaden, utan vi talar om den offentliga sektorn, som finansieras med skattemedel. 44 (M): Jag kan konstatera att civilministerns inlägg inte handlade så mycket om jämställdhet utan mer om oron för att vinster skulle tas ut. Jag tror inte att var en jättestark socialistisk röst, men jag måste säga att jag beundrar henne mycket och är ödmjuk inför vad både hon och har gjort för oss kvinnor . På tal om besök var det Socialdemokraternas egen gymnasieminister, som var ansvarig för skolan på ett helt annat sätt, som ringde upp och frågade vad vi kan göra med svensk skola. Engelska Skolan är en av de mest framgångsrika kunskapsmässiga friskolor vi har. Vi ska prata jämställdhet. Här finns olika perspektiv. Ett är möjligheten att företagande inom vård och omsorg har öppnat för en stor mängd kvinnor med tidigare vårderfarenhet från offentlig sektor att starta och driva företag. Företagandet har gett dem större frihet och ökat självbestämmande i yrkeslivet, inte minst genom att de kan vidareutveckla sina idéer, vilket kanske inte alltid är möjligt inom det offentliga. Man ska aldrig säga aldrig, men jag tror att man upplever att det är ganska svårt. Ett annat är förslagens betydelse för medarbetarna i vård och omsorg. Framväxten av fler privata vård- och omsorgsgivare har på de flesta orter i landet inneburit att kvinnor, för det mesta, men också män med vårdutbildningar har fått fler arbetsgivare att välja bland. För valfrihetsreformerna, fru talman, har inte bara skapat kvalitetskonkurrens för verksamhet i såväl privat som offentlig regi, till gagn för patienter, brukare och elever, utan också bidragit till ökad konkurrens på arbetsgivarsidan på arbetsmarknaden. Trivs man inte på sin arbetsplats har man nu möjlighet att välja bort den arbetsplatsen och söka sig till en annan arbetsgivare. Vi kan också se i lönestatistiken att löneutvecklingen har förändrats i dessa kvinnodominerade sektorer – detta enligt . Detta är helt naturligt och självklart när det finns fler än en arbetsgivare att förhandla med. I en tidigare debatt som min kollega hade om psykisk ohälsa tillstod socialministern att det största problemet har att göra med psykisk ohälsa bland kvinnor i offentlig sektor. Om utredningens förslag genomförs kommer det att innebära att många av de alternativa arbetsgivarna behöver lägga ned sin verksamhet. Anser civilministern att en återgång till en monopolsituation gynnar den kvinnodominerade vårdsektorn, när man återigen enbart har en arbetsgivare att vara hänvisad till? På vilket sätt anser civilministern att detta stärker undersköterskans möjligheter till bra arbetsmöjligheter och en positiv utveckling och till att må lite bättre på sin arbetsplats? 45 (M): Jag tycker att det var ett beklämmande svar jag fick av civilministern. Först och främst fick jag inte svar på en enda fråga som jag ställde, men det är kanske så det fungerar i politiska debatter hos socialdemokratin – vad vet jag. Jag är i alla fall van vid att få svar när jag ställer en fråga, och kan man inte svara får man säga att man återkommer. Jag tycker också att det är beklämmande att civilministern, om jag förstod honom rätt, menar att är ett skadligt parti som har dåligt inflytande på regeringen och att det är Alliansens fel att samarbetar med regeringen. Man hör ju hur konstigt och snurrigt det låter. Skulle vi tvinga Socialdemokraterna att göra upp med i en så viktig fråga? Nej, jag skulle inte tro det. I själva verket är det som vill stödja regeringens budget, , och ni är i behov av samarbeta med dem. Men det är inte i alla frågor ni vill samarbeta. I vissa frågor som ni har fått igenom här i har ni ibland till och med tagit hjälp av . menar jag inte att ni ska samarbeta med , men jag tycker att det är beklämmande att du vill kleta på oss att ni samarbetar med ett skadligt parti som har rötter i kommunismen. Det kan du inte göra. Sedan saknades jämställdhetsaspekten i civilministerns svar. Han jämförde med . Det finns många andra länder – med flera – som har andra system, vilket jag har för mig tas upp i utredningen. Men i får privatpersoner betala från egen plånbok för att exempelvis gå i en friskola. Det systemet har vi dock valt att inte ha här i . I ska skolan vara öppen för alla, oavsett om det är en fri eller en offentlig aktör. Skolan ska ge våra barn utbildning. Tjockleken på plånboken ska inte ha betydelse för vilken skola man går i, anser jag. Jämställdheten är en frihetsfråga för oss, och det är givetvis en självklarhet. Det är kvaliteten som ska styra, inte vem som driver verksamheten. Det vore mycket intressantare att se hur verksamheter med samma peng kan göra olika resultat. klarar sig utförare med den peng de får, medan andra har ett underskott. Det är oftast kommunalägda verksamheter som har ett underskott, fast de får samma peng som de fria företagen i välfärden. När man talar om skattepengar borde förluster i välfärden vara ett större bekymmer för denna välfärd. När man tittar på olika kvalitetsbarometrar är det samma peng, men en grupp av företag inom branschen visar bättre resultat än exempelvis de kommunala. Då skulle i alla fall jag klia mig i huvudet och tänka att de personer som är aktiva i dessa verksamheter visar framfötterna. Vad gör de som inte den offentliga välfärden gör, och hur kommer det sig att den går med underskott? Då kan man fråga: Är den peng som betalas ut för hög, eftersom man över huvud taget gör vinst? Ska man i stället sänka pengen? Nej, jag tror inte det. Då skulle säkert många få svårt att klara sig. Jag har många liknande exempel, bland annat från min egen hemkommun. Vi har ingen . Varför har vi inte det? Det har vi inte därför att det visade sig att den inte kunde överleva med den peng som man fick. Men vi har omkring 30, och i alla fall mer än 20, olika privata hemtjänstföretag. Och visar störst kontinuitet i hos de äldre. Det är det som vi ska titta på – kvaliteten – och inte förbjuda i princip kvinnligt företagande. Det är det som ni kommer att göra . Jag har många andra exempel, men min talartid är slut. Jag får därför återkomma. 46 (S): Då har vi hört ordet beklämmande . Vi har också hört moderater stå här och berömma jämställdhet och feminism. Det är jättebra, eftersom vi historiskt sett inte har hört moderater kämpa för jämställdhet. De har inte ens velat ta ordet feminism i sin mun. Om man har frågat olika moderater om de är feminister har de sagt att de absolut inte är det och har tagit avstånd från det, eftersom det har varit någonting fult inom . hyllar de feminismen, och det tycker jag är jättebra. Då har vi i alla fall flyttat fram positionerna. Däremot är det förstås beklämmande att det sker ryktesspridning och till och med kommer rena lögner från moderata riksdagsledamöter från talarstolen. Det finns moderata riksdagsledamöter som står här och säger att det är så synd om dessa företag. Vissa av dem har inte gjort någon vinst, och de som har gjort vinst har återinvesterat hela vinsten i verksamheten. Det är ju bra. De företag som har återinvesterat i verksamheten är inte på något sätt hotade . Den som är seriös som företagare och som återinvesterar sin vinst i personalen, i högre löner, i kompetensutveckling, i utbildning och i högre kvalitet ska fortsätta med det. Det är de företagare som hellre bedriver en vinstjakt än att höja kvaliteten och som hellre delar ut vinsten till aktieägarna som vi vill komma åt med detta förslag. Jag tycker att det är ett mycket bra förslag, och jag välkomnar det verkligen. Det kommer att gynna kvinnor, eftersom kvinnor är beroende av en väl fungerande välfärd. Kvinnor använder sig väldigt mycket av välfärdstjänster och vill också att det ska vara en hög kvalitet på dem. Det kommer också att gynna kvinnor på olika sätt. Jag känner många tjejer som jobbar inom vårdsektorn, och många av dem jobbar inom privata alternativ. Tyvärr har de lägre lön, och de har det mer stressigt på sina jobb. Men det är inte så på alla privata företag, utan det finns många goda exempel. De som värnar om sin personal och som vill återinvestera sin vinst i kvalitet ska få fortsätta att göra det. Det finns alltså både och, som vi har hört exempel på här. Det är inga lögner, utan det är sanning. Det är både män och kvinnor som äger välfärdsföretag. Men vi kan faktiskt se att det är männen som äger de stora bolagen och att det oftast är de som bedriver dessa vinstjakter. Kvinnorna är mer benägna att se till att de har en bra fungerande verksamhet och vill återinvestera i sina företag. Tyvärr har de lögner, den ryktesspridning och de floskler som har förekommit gjort att många företagare har blivit jätteskrämda och trott på propagandan från många av de stora företagen och från högerriksdagsledamöter. De har gått på detta och trott att de inte kommer att få fortsätta.