prot · H50988 · 2018-03-21 00:00:00 — Det är inte värdigt att vi har ett system där flickor som är födda i har ett totalskydd mot barnäktenskap, medan flickor som är födda i andra länder och kommer hit och söker sig till ett liv i frihet sätts i barnäktenskap. Detta tolererar vi. Jag kräver inte att vi inte ska utredningar. Jag tycker att det är bra att vi har en utredning. Däremot borde den ha tillsatts direkt när varnade regeringen. Här i fick vi från Liberalernas sida tillsammans med Alliansen kämpa från att ni utlovade en utredning till att den blev tillsatt. Är det acceptabelt? Är det att stå på flickornas sida? Tvärtom – jag anser att ni sviker flickorna så länge ni inte tar ställning. Det är inte så att regeringen måste ta ställning. Socialdemokraterna som politiskt parti vägrar ta ställning i den här frågan. Sorry – ni sviker flickorna! 63 (S) replik: Vi har i flera omgångar skärpt reglerna när det gäller barnäktenskap. Det var en borgerlig regering som lade fram förslag till den lagstiftning som vi har . Då skulle man ju kunna säga att den regeringen svek flickorna, eftersom man lämnade en säkerhetsventil eller tillåter undantag från reglerna. Vi har ju i enighet gått fram med de här förslagen i flera omgångar. Det är inte så att de borgerliga partierna på något sätt protesterade, utan tvärtom stod de bakom det här förslaget. Det uppstår nya problem och nya situationer. Utvecklingen går framåt, och värderingar går framåt. Det är någonting positivt, och då tar man ytterligare ett steg. Utredningsförslaget är inte heller regeringens politik. Regeringen kommer att titta på utredningens förslag och se om man väljer att gå vidare enligt utredningens förslag eller på något annat sätt. Man kanske skärper möjligheten ytterligare, alltså går ett steg vidare utöver vad utredningen har föreslagit men också då med hänsyn tagen till remissinstansernas synpunkter. Även om den här frågan är väldigt viktig, och det är viktigt att vi går snabbt fram, är det också väldigt viktigt att vi gör det så bra som möjligt. Annars kommer vi återigen att stå i den här kammaren och se att det inte fungerade, och så får vi göra om det från början. Vi måste kunna göra både och: prioritera och snabba upp den här processen men också göra det på ett genomgripande sätt. I den här frågan är det äktenskap vi vänder oss emot. Vi har ju flickor och pojkar i , alltså svenska medborgare, som är sambo med varandra, som har sex med varandra, som lever tillsammans och som får barn tillsammans. De ska naturligtvis vara , för det är den gräns vi har satt. Just den här frågan handlar om äktenskap, och vi är eniga om att vi måste stoppa barnäktenskap så snabbt som möjligt. 64 (L) replik: Jag tycker att det är beklämmande att stå och jämföra ungdomar som frivilligt har valt att bo tillsammans med flickor som blivit bortgifta i sina hemländer. Det är ju det som har hänt: De blir bortgifta i sina hemländer. Att jämföra dessa situationer är nästan beklagligt, och jag hoppas verkligen inte att det är Socialdemokraternas linje. Låt mig vara tydlig: Liberalerna och Socialdemokraterna är inte överens. Vi är verkligen inte det. Så länge ni inte tar ställning för ett totalförbud mot barnäktenskap sviker ni flickorna och ställer er på de vuxna männens sida, för deras rätt att få ha sex med flickebarn. Sorry – så är det. Jag anser inte att regeringen behöver ta ställning i frågan; jag anser att Socialdemokraterna behöver ta ställning i frågan. Man kan inte bedriva politik utan att ha åsikter. Man kan inte sitta och hänvisa till utredningar, dessutom med en regering som definitivt inte har gjort mycket i den här frågan. Rapporten du gift? Redan då borde ni ha tillsatt en utredning. Det var först , efter att Liberalerna och Alliansen var beredda att lagstifta här i , som ni ens gjorde någonting. Läs vilken tidningsartikel som helst om det här, så står det väldigt tydligt och klart! Ni svek dessa flickor redan då genom att inte tillsätta utredningen , och ni väljer att svika dem , för ni vill inte ta ställning i frågan. Ni är dock ett politiskt parti. Våga ta ställning! Våga ta ställning för flickorna! 65 (M): Jag skulle vilja börja med att hänvisa till , artikel 1: Varje människa under är ett barn. Frågan om barnäktenskap borde vara enkel. Människor som bor i och är ska inte vara gifta. Det ska inte finnas någon paragraf eller någon ventil för att kunna godkänna barnäktenskap. Frågan om barnäktenskap, tvångsäktenskap och även polygama äktenskap är delar av ett mycket större problem, nämligen problemet med hedersförtryck. Det är ett problem som tyvärr har blivit mer omfattande i . När Şahindal talade i , hon blev skjuten av sin pappa, sa hon: Vänd dem inte ryggen! Ni får inte vända oss ryggen. Hon talade om alla invandrartjejer som bor i och som är utsatta för hedersförtryck. Vi har barn i som är gifta. Vi har flickor och även pojkar som utsätts för hedersförtryck i . Vi har vänt dem ryggen. Men har vi en chans att vända oss mot dem igen och se problemen med barnäktenskap och göra någonting åt dem. Jag blev nästan provocerad när riksdagsledamot var uppe i talarstolen och bara pratade om gode män och förmyndare. Det är i och för sig viktiga frågor, men betänkandet handlar i mångt och mycket om just hedersförtryck och hederskultur. Inte med ett enda ord har dessa frågor nämnts, vilket är typiskt för . Partiet har duckat i frågan och förnekat att problemen finns, och därmed har man varit en del av den kultur som har funnits i politiken i där man har vänt dessa flickor ryggen. Att gifta bort barn och framför allt unga flickor innebär ofta att de nekas att gå i skolan. Förutom att de är gifta med män som de inte vill vara gifta med – de är barn som inte borde ha sexuellt umgänge med vuxna män – nekas de ibland att gå i skolan. Det innebär att deras framtid är förstörd. De har ingen chans att ta sig ur den situation de befinner sig i eftersom de inte får den kunskap de behöver för att göra det. Många av dem får barn i alldeles , vilket också innebär fysiska påfrestningar och ger fysiska konsekvenser för dem när de blir vuxna. Vi har alla anledning att vara självkritiska. Vi borde tidigare ha gjort mycket mer för att komma åt frågan om hedersförtryck i allmänhet, barnäktenskap, tvångsäktenskap och polygama äktenskap. äntligen börjar det hända saker, och vi tar tag i frågor som vi borde ha tagit tag i för länge sedan. har vi en chans att verkligen göra något. Vi har en chans att ta tydlig ställning och markera att i finns ingen möjlighet till undantag. Barn får inte vara gifta i oavsett kultur, religion eller varifrån de kommer. Det är en viktig del av feministisk utrikespolitik att markera för andra länder att vi tar ställning för dessa frågor i . gäller; man är barn till dess man är 18 – och man ska inte vara gift. Det är tyvärr fortfarande vanligt förekommande i många delar av världen, och det är viktigt att vi markerar att vi absolut inte vill vara en del av detta. I förslaget från regeringen finns fortfarande en möjlighet kvar att göra undantag om det finns särskilda skäl. Argumentet är just internationella åtaganden. Där tycker jag att vårt största internationella åtagande rimligen borde vara att ha fokus på barnen och deras rättigheter, det vill säga rätten att slippa giftas bort innan man är vuxen. Vi ska inte fortsätta att göra undantag i . Vi måste sätta stopp nu! Jag stöder därmed utskottets förslag till beslut under punkt 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 16 Ny järnvägstrafiklag betänkande 2017/18:CU12 Ny järnvägstrafiklag (prop. 2017/18:62) 66 PER KLARBERG (SD): Efter vad som följer av 5 kap. 1 § i gamla järnvägslagen ska som utgångspunkt ersätta alla personers sakskador som orsakas av järnvägsdrift, så kallat strikt ansvar. Detta strikta ansvar medför att normalt betalar ut ersättning för vissa anhöriga till tredje man som avlidit i järnvägstrafik utan att egentligen göra skillnad på om det rör sig om en olycka eller ett självmord. Sådan ersättning brukar enligt uppgift från avse dels ersättning för begravningskostnader, dels ersättning för ideell skada till vissa anhöriga med ett schablonbelopp om ett prisbasbelopp. Detta är bra. Man kan säga att tar på sig ansvaret för att en obehörig befinner sig i spåret och blir påkörd. Den nya järnvägslagen ger däremot inte, så som den är skriven, någon ersättning för ideell skada för till exempel psykiskt lidande till lokföraren som kör på en person. Här tar plötsligt inte på sig något ansvar för att en obehörig har befunnit sig på spåret. Lokföraren som mot sin vilja har haft ihjäl en annan människa, vilket alltid är en traumatisk upplevelse som förföljer lokföraren under resten av lokförarens liv, får ingen ersättning alls från . För att få någon ersättning tvingas lokföraren till en förnedrande utredning med försäkringsbolaget där man ska redogöra för den traumatiska upplevelsen igen. Försäkringsagenten har ingen utbildning i krishantering. Försäkringsagentens uppgift är att spara pengar åt sitt bolag, men agenten river enbart upp gamla sår hos lokföraren. Om hade ringt upp en anhörig till den som har tagit livet av sig – en mamma, pappa, änka, änkling eller ett barn – och frågat hur man mår efter att pappa tog livet av sig framför tåget, eller om man kan sova om nätterna, eller om man tänker på det om dagarna, hade det varit acceptabelt? Lokföraren ska naturligtvis slippa få dessa samtal, precis som anhöriga slipper. körde jag ett godståg en söndagsmorgon från ned mot . Plötsligt vid en röd bil är det en gammal dam som ställer sig mitt framför spåret. Hon går mot mig. Mot allt vad jag har lärt mig, att man ska hålla för öronen och blunda, får jag ögonkontakt med människan. Precis innan jag kör på henne kastar hon sig mot loket, precis som om hon ska det. Hon hamnar under loket. Jag kör över henne med hela godståget och stannar. Jag ringer till tågtrafikledningen. De larmar i sin tur räddningstjänsten. kommer på plats och undersöker tåget och kommer fram till mig och säger: Vi hittar ingenting. Då börjar jag fundera på rosa elefanter. Jag beskriver att det är en äldre kvinna i 70–75-årsåldern, i en grå jacka, som kastade sig framför loket. Å katten, säger de, det är hon som sitter i bilen bakom tåget. Vi tyckte att det var konstigt att där sitter en kvinna en söndagsmorgon och bara väntar. De sprang tillbaka, men kvinnan hade kört från platsen. Jag sitter och väntar på vår kamratstödjare. Vi har en fantastisk kamratstödsorganisation inom järnvägen som tar hand om oss efter en sådan olycka. När de kommer släpps tågtrafiken på, och första tåget som kör förbi är sovvagnståget som kommer från . Det passerar i . ringer tågtrafikledningen upp mig och frågar om kamratstödjaren har kommit på plats. Ja, han hade kommit på plats. Då fick vi veta att vi kunde köra till nästa station eftersom där hade skett en ny olycka, sa de. Vi sätter oss i taxin och åker till nästa station. När vi kommer dit ser jag den röda bilen. När vi kliver ur taxin ser jag kroppen ligga på banvallen. Kvinnan har lagt halsen på rälsen. ringer försäkringsbolaget upp mig och frågar hur jag mår etcetera. Jag klarade den händelsen ganska bra. Jag övertalade mig själv att kvinnan kanske gjorde detta därför att hon hade cancer eller av någon annan anledning. Hon var trots allt gammal. Jag fick berätta hur jag sov, hur jag upplevde det hela, om jag tänkte på händelsen, bla bla bla och så vidare. Sedan fick jag en ersättning på . Det lustiga i sammanhanget, fru ålderspresident, är att min kollega lokföraren som de facto körde ihjäl kvinnan fick en tusenlapp mindre. var det dags igen. Då var det en tjej i 18–20-årsåldern som kastade sig framför tåget när jag kom körande. Samma organisation drog igång igen, polisen kom, räddningstjänsten kom, och kamratstödjarna kom på plats. Sedan var det krishantering efter detta. När jag sedan begav mig hemåt efter debriefingen, samtal och så vidare, fru ålderspresident, ringde jag till min dotter, som då var . Min dotter svarade: Hej, pappa! Då brast det fullständigt för mig. Jag tänkte att det finns två föräldrar, en mamma och en pappa, som inte har en dotter att ringa till och som svarar: Hej, pappa! Denna händelse har förföljt mig i princip . Det går inte utan att jag tänker på detta. ringer försäkringsbolaget till mig. En käck kvinna presenterar sig och börjar fråga mig: Hur mår du ? Tänker du på upplevelsen? Kan du sova om nätterna? Det var en jäkla utfrågning! Det slutade med, fru ålderspresident, att jag faktiskt bad henne att fara åt ett visst ställe nedåt. Jag menar att det hade varit någon form av erkännande från om samma regler hade gällt för oss lokförare som för de anhöriga. Jag pratar här för landets samtliga 3 000 lokförare. Låt oss slippa riva upp gamla sår. Låt oss bara få gå vidare. Vi är lika mycket drabbade som de anhöriga, och vi bör ha samma rättigheter som de anhöriga har. Landets lokförare, fru ålderspresident, uppmanar samtliga partier här att stödja vår reservation. Jag yrkar bifall till vår reservation. (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: kommer verkligheten rakt in i plenisal. Vi får fundera mycket på detta.) I detta anförande instämde och (båda SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 17 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och betänkande 2017/18:UU19 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (prop. 2017/18:60) 67 (V): Förhandlingarna om ett omfattande handels- och investeringsavtal mellan och påbörjades . Förutom att avtalet måste godkännas i och i , vilket redan har skett, måste det också godkännas på nationell nivå i alla medlemsstaternas parlament för att avtalet ska gälla i alla delar. är det den debatten vi har i riksdag. är ett litet exportberoende land. Vår handel med omvärlden är avgörande för vårt välstånd och vår utveckling. har aktivt stött att har avvecklat tullar, kvoter och andra formella handelshinder. har redan EU och avvecklat många av sina tullar och kvoter mot stora ekonomier och viktiga handelspartner. Därför handlar inte kritiken mot om tullar och kvoter utan om att avtalet innebär demokratiska inskränkningar, försämrade sociala rättigheter, svårigheter att reglera välfärden och hinder för åtgärder för miljö och klimat. Avtalet har också kritiserats hårt för bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen. Helt i onödan innebär avtalet tyvärr en maktförskjutning till storföretagen då det ger unika möjligheter för dem att stämma och andra EU-länder. är varken motståndare till handel eller förespråkare för handelshinder. Vi vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas. Vi vill ha en handelspolitik som sätter människor, djur och miljö främst och som fokuserar på ökade samhällsvinster, inte på vinster bara för storföretagen. Därför säger vi nej till regeringens förslag om att godkänna . För del är en mycket liten handelspartner. Exporten till står för av totala export och importen för av den totala importen. är på 37:e plats i rangordningen över de länder som importerar mest ifrån och på 23:e plats över de länder som exporterar mest till. Anhängarna till CETA har stora ekonomiska förväntningar på avtalet. visar studier att avtalet kommer att ge förhållandevis små ekonomiska vinster. Det finns även granskningar som visar att det kan bli negativa makroekonomiska effekter, dels på grund av att arbetstillfällen går förlorade, dels för att befintliga ekonomiska klyftor förstärks. Det råder alltså delade meningar om hur stora effekterna av avtalet blir. Det har också visat sig oklart med andra handelsavtal. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Effekterna är extremt komplexa och komplicerade att förutspå, något som har visat sig gång på gång. Det är förvisso inte osannolikt att CETA medför en viss ekonomisk för parterna. Frågan är dock hur stor den blir, vilka som får ta del av den och inte minst om den står i proportion till de risker som avtalet medför. CETA innehåller, liksom det kritiserade som tidigare planerades mellan och , ett kapitel om så kallat regleringssamarbete. Syftet med regleringssamarbetet är att undvika befintliga och framtida onödiga hinder för handel och investeringar och undvika onödiga regelskillnader. Med anledning av detta ska ett forum för regelsamarbete upprättas inom CETA som ska utvärdera lagstiftningsinitiativ. Detta kan låta lovvärt, men i praktiken betyder det att en icke politiskt vald församling ska granska politiska förslag i förväg ur ett handelsperspektiv. Även om avtalet innehåller skyddsklausuler som garanterar att ländernas rätt att reglera och lagstifta inte ska begränsas av regleringssamarbetet finns en överhängande risk att det kommer att fungera som en blockerande instans för progressiv lagstiftning, till exempel på miljöområdet. Så har det funkat med amerikanska OIRA, som har stått förebild för förslaget. Det blir också relevant att fråga sig vem som tillåts definiera vad som utgör ett handelshinder. Ett nationellt stopp för fossila bränslen till förmån för förnybar energi kan antingen betraktas som en akut nödvändighet för planetens överlevnad eller som ett handelshinder, beroende på vem som tillåts bestämma. En av de mest kontroversiella delarna i CETA är investerarskyddet. Syftet är att garantera att investerare som upplever att en stat brutit mot avtalet ska kunna vända sig till en särskild domstol. Detta innebär att investerare ges rätt att stämma stater, det vill säga , andra EU-länder och , om lagstiftning och regleringar kan anses påverka investeringens värde negativt. I klartext kan företag kräva kompensation av stater för utebliven vinst. Inom ramen för CETA ska en domstol tillsättas bestående av 15 domare. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker alltså i denna domstol utanför det nationella rättssystemet. ICS är en vidareutveckling av ett liknande system som återfinns i många andra handelsavtal och kallas ISDS. ISDS har dock rönt mycket kritik, och mekanismerna i CETA är därför något modifierade men bygger på samma principer. Genom ISDS skyddas investeraren mot direkt expropriering. har dock ISDS alltmer kommit att utgöra ett skydd mot så kallad indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationell lagstiftning hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot vår demokrati. Eftersom både EU:s medlemsländer och har stabila och fungerande rättssystem finns ingen synbar anledning att ta upp tvister i denna typ av nya domstolar. Handelsavtal mellan stater med fungerande juridiska system bör därför inte innehålla ISDS-klausuler eller liknande mekanismer. Dels saknas behovet, dels kringgås det vanliga rättssystemet. Dessutom riskerar demokratiskt fattade beslut att undermineras eller rent av utebli på grund av företagens vinstintressen. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det finns inte heller några tydliga bevis för att mängden investeringsflöden skulle gynnas tack vare ICS. Fördelarna är med andra ord mycket oklara, men riskerna är desto större. Att politiska beslut flyttas från nationella parlament till en samling jurister är allvarligt, inte minst ur demokratiska aspekter. En mycket oroande effekt är dessutom att stater själva tycks anpassa sin lagstiftning för att slippa bli stämda. Ett av de mer kända exemplen är då tobaksbolaget 2011 inledde ett stämningsförfarande mot utifrån investeringsavtalet mellan och . Anledningen var att landet ville införa neutrala cigarettpaket utan reklam eller bilder i syfte att minska rökningen. hävdade att lagstiftningen innebar en så kallad indirekt expropriation. Trots att vann efter en utdragen rättsprocess fick stämningen ändå konsekvensen att bestämde sig för att avvakta med en liknande lagstiftning tills domen hade fallit. Även svenska två stämningar av har främst handlat om att stoppa och försämra ny lagstiftning snarare än att få monetär ersättning. Kritiken liknar på många sätt den som fanns mot . Det har funnits farhågor om hur avtalet skulle kunna leda till att stora multinationella amerikanska företag använder sina resurser för att pressa EU-länder till att motverka fackliga rättigheter och miljökrav och försämra välfärden. Genom CETA öppnas bakdörren så att även amerikanska dotterbolag med verksamhet i får möjlighet att stämma europeiska stater. är vart tionde företag i amerikanskägt. Hur påverkas av ICS? Enligt en rapport från har det skett en kraftig ökning av antalet ISDS-fall . är överrepresenterade när det gäller att dra stater inför rätta för att säkra beräknade vinster och investeringsvärden. Ett aktuellt område är gruvsektorn. är ett relativt attraktivt land för mineralprospektörer, och många kanadensiska bolag bedriver redan verksamhet i . Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring, inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står andra intressen. I är ersättningen till stat och fastighetsägare vid eventuell gruvdrift mycket liten i en internationell jämförelse. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de mineraler som har brutits. gruvnäring har enligt statistik från lägst beskattning av samtliga gruvländer i världen. Den effektiva skattesatsen uppgår, enligt statistiken, till . I ytterst få länder understiger skattesatsen . Gruvnäringen har varit ett område där många stämningar har skett. är inblandade i utvinningsverksamhet i , , , , och , och där har de blivit anklagade för att inte ta miljöhänsyn. har gruvprojekt genomförts i känsliga naturområden och förstört förutsättningarna för lokalt turistföretagande. Man har inte heller tagit hänsyn till lokalbefolkningen, och gruvornas utsläpp har påverkat det lokala jordbruket. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det kanadensiska företaget stämde när staten införde restriktioner om att återställa ett område för deras gruva med hänsyn tagen till ursprungsbefolkningen. Som tur var förlorade företaget just det fallet. Ett annat exempel är det kanadensiska gruvbolaget , som stämt på mångmiljardbelopp efter att parlamentet av miljöskäl sagt nej till ett kontroversiellt gruvprojekt. CETA skulle för innebära en möjlighet för kanadensisk gruvindustri att stämma staten varje gång svenska myndigheter inför miljörestriktioner eller vill ta hänsyn till lokalbefolkningen och dess näringar. ser stora behov av en förändrad minerallagstiftning, där större hänsyn tas till de kommuner som berörs, till miljön och till klimatet. Det råder dock stor tveksamhet kring huruvida en sådan förändrad lagstiftning ligger i linje med åtagandena i CETA. Med avtalet på plats blir det inte heller de nationella parlamenten och domstolarna som ska tolka detta, utan det överlämnas till . Ett annat exempel är frågan om begränsningen av vinster i välfärden. har länge drivit att privata företag inte ska kunna fylla skattkistan genom att utarma vår gemensamma välfärd. Stödet för en välfärd utan vinster är stort i , och så många som skulle vilja se ett stopp. Trots oklarheter om hur CETA kan komma att påverka svensk välfärd väljer regeringen att inte ta kritiken på allvar. Även åtgärder på nivå kan bli föremål för avtalets investeringsskydd. Om man bestämmer sig för att säkra god kvalitet i välfärden kan CETA utgöra en grund för stämning om detta anses påverka bolagets handel och investeringar negativt.