prot · H509111 · 2018-05-15 00:00:00 — Vi menar att kraftiga förbättringar för landets vårdanställda är helt avgörande för att förbättra tillgängligheten. vill därför avskaffa de ofrivilligt delade turerna för vårdanställda, ge sjuksköterskor och undersköterskor möjlighet till kompetensutveckling på betald arbetstid och stärka den generella löneutvecklingen. Vi menar även att karensdagen bör slopas för vårdpersonal. Utöver detta har vi även föreslagit omfattande förstärkningar av hälso- och sjukvårdens övergripande verksamhet och kvalitet. Samtliga dessa förslag har vi också budgeterat för. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Denna proposition löser inga problem, utan den riskerar att förvärra dem vi redan har. Jag menar därför att propositionen bör avslås och yrkar därför bifall till reservation nr 1 i betänkandet. 18 (-): Jag yrkar bifall till reservation nr 2, som bland annat innebär att betänkandet ska avslås. Genom det förslag från regeringen som ligger bakom detta betänkande kommer regeringen att öka orättvisorna i vården och skapa längre vårdköer och längre sjukskrivningsperioder, och företag kommer att sättas i konkurs. Det tycker uppenbarligen regeringen är en bra politik. Det tycker inte jag. Alliansen verkar tycka ungefär som jag, men man låter regeringen hållas och genomföra detta skadliga förslag. Jag välkomnar att SD liksom Alternativ för vill avslå denna proposition. Jag kommer i mitt anförande att peka på några av de faktorer som gör att förslaget leder fram till de beskrivna effekterna. Därefter kommer jag att beröra den häpnadsväckande slappa attityd mot den demokratiska beslutsordningen som gör att så här dåliga lagförslag kan tröskas igenom riksdag. Fler än 600 000 personer har privata vårdförsäkringar. De kan vara helt privata eller tecknade via en arbetsgivare. De har alltså en viktig uppgift att fylla, inte minst för att kapa väntetiderna för nödvändig vård och därigenom minska både lidande och kostnader för sjukskrivningar. Om privata vårdförsäkringar minskar kraftigt kommer belastningen på den offentliga vården att öka påtagligt. Vi kommer också att se förlängda sjukskrivningsperioder. Det finns därför flera goda skäl att i dagens pressade offentliga vårdsituation uppmuntra personer att teckna privata vårdförsäkringar. Skattebefrielse är en bra väg att lösa den frågan på eftersom man ändå genom skattsedeln betalar för den offentliga vård man inte utnyttjar. Det blir därmed en rättvisefråga att privata vårdförsäkringar borde vara fullt avdragsgilla. En av huvudanledningarna till att privata vårdförsäkringar alls förekommer är att den offentliga vården inte svarar upp till rimliga krav på en väl fungerande vårdapparat. Extrema väntetider och en därmed ökande vårdtyngd hos vissa patienter men även dödsfall i väntan på vård gör att förtroendet för den offentliga vården sviktar. Det är en av huvudanledningarna till att de privata vårdförsäkringarna har ökat så mycket. Man räknar med att cirka hälften av dagens sjukvårdsförsäkringar kommer att försvinna efter denna skattesmäll. Det kommer att medföra att flera vårdbolag kommer att få problem, och några kommer sannolikt att gå i konkurs på grund av detta. Dessutom slår skattechocken mest mot de försäkringstagare som har lägst inkomst, tvärtemot regeringens uttalade målsättning. Jag måste ställa frågan: Hur tycker ni rödgröna kämpar att det fördelningspolitiska övervägandet ser ut med det som utgångspunkt? Jag anser att förslaget är en dålig idé. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Många små företag är helt beroende av att personalen har en absolut minimal frånvaro. En viktig fråga, vilket till exempel och Företagarna poängterar i sina remissvar, är att försäkringar för hälso- och sjukvård är en avgörande del av företagens viktigaste redskap för att uppfylla sitt arbetsmiljöansvar och för att minska sjukfrånvaron. Eftersom småföretag har en mycket viktig uppgift att fylla i det svenska samhället, till exempel när det gäller att öka sysselsättningen, finns det också ett samhälleligt intresse av att de fungerar så smärtfritt som möjligt. Med tanke på att landstingen inte förmår att leverera en adekvat nivå på den offentliga vården är det högst rimligt och logiskt av många småföretagare att försäkra sig om en effektiv vård för sina medarbetare när den behövs. Det är en överlevnadsfråga för många småföretag. Motsvarande problem finns även i större företag. Även av detta skäl är det en kontraproduktiv åtgärd att öka beskattningen av sådana försäkringar. Regeringens fiskala hunger visar sig också genom att den föreslagna förmånsbeskattningen bygger på en ologisk grund. Värderingen av den förmenta förmånen måste i stället göras på ett adekvat och logiskt sätt. Den bör därför kopplas till den kostnad som försäkringstagaren skulle belastas med om vården utfördes av den offentliga vården. Det betyder att om den försäkringsbetalda vården är gratis skulle förmånsvärdet bli aktuell patientavgift, det vill säga de kostnader man inte behöver betala i jämförelse med den offentliga vården. Allt annat blir en rent fiskal ambition. Man bör också få göra avdrag för de självrisker man betalar vid utnyttjandet av försäkringens tjänster. När Alternativ för styr utformas regler så att de blir rättvisa och likvärdiga, inte som när de rödgröna och Alliansen skapar orättvisor. Regeringen föreslår att vård och läkemedel i samband med utlandsarbete även fortsättningsvis ska vara skattebefriade. Det är en i grunden bra ordning, men det bör inte vara olika förutsättningar för statligt och privat anställda i detta avseende. För statligt anställda vill regeringen att vård‑ och läkemedelskostnader även för medföljande ska vara skattebefriade, vilket inte föreslås gälla för privatanställda. Det finns inga skäl att frångå likabehandlingsprincipen i detta avseende. Det ska vara likvärdiga regler för alla i vårt alternativ för . I budgetpropositionen aviserade regeringen ett ofärdigt förslag om att slopa skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård. Regeringen anser därmed att förslaget bör betraktas som en del av budgeten, med hänvisning till idén om en samlad budgetprocess. Regeringen anser därför att det inte går att yrka avslag på propositionen om det skarpa förslaget, som – drygt – har beretts färdigt. Samma metodik användes för att trumfa igenom höjd avkastningsskatt på investeringssparkonto och kapitalförsäkringar . Regeringen smyger därmed in idéer om skatteförslag i budgetprocessen som om de vore färdiga förslag. Därmed frångår man regeringsformens beredningskrav. Alliansen protesterade högljutt men lade sig platt i beslutet, och därmed var sveket mot skattebetalarna ett faktum. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Vi kommer med stor sannolikhet att få höra flera av allianspartiernas företrädare stå här i talarstolen och berätta hur dåligt de tycker att förslaget att slopa skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård är. Om de gör detta har de alldeles rätt; det är ett mycket dåligt förslag som kommer att få allvarliga konsekvenser för vården, företagen och enskilda personer. efter det att de berättat hur illa de tycker om förslaget kommer de att säga att de ändå låter regeringen få som den vill och att de låter förslaget bli lag. Någon av Alliansens företrädare kommer gissningsvis också att säga att de kommer att riva upp beslutet så fort de kan, . Regeringen bryter alltså mot regeringsformens beredningskrav, och Alliansen låter det ske, precis som man lovade i decemberöverenskommelsen. I en annan aktuell proposition vill man dessutom ändra på riksdagsordningen så att man ska kunna göra dessa aparta avsteg från den nuvarande ordningen utan att få kritik. Det är ett oetiskt och odemokratiskt agerande som sätter arbetsformer på spel. Vi menar att den här typen av förslag – det finns elva liknande fall i budgetpropositionen statsbudget – inte bör få hanteras inom ramen för den samlade budgetprocessen. Det strider mot den grundläggande intentionen i riksdagsordningen, som bygger på att beredda förslag i budgeten ska hanteras i ett samlat rambeslut. Det strider också mot beredningskravet i regeringsformen. Förslag som inte är färdiga ska inte finnas med i budgeten. Det är inte svårare än så, åtminstone inte när Alternativ för regerar. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Detta innebär att redan ingångna avtal om försäkringar för hälso- och sjukvård plötsligt får helt nya förutsättningar. Vi måste ha stabila spelregler så att man kan agera långsiktigt och hållbart ur olika perspektiv. En så snabb ändring av en väsentlig fråga som berör 600 000 personer är inte acceptabel därför att den innebär att de företag som hanterar försäkringarna för sina anställda inte har en rimlig chans att hinna med att hantera de administrativa krav som följer med lagändringen. När Alternativ för styr ska det alltid finnas tillräckligt med tid för ett seriöst genomförande av nya lagar. 19 PER ÅSLING (C): Jag vill börja med att påpeka att regeringen, i och med det betänkande vi ska debattera, drar budgetregelverket till dess yttersta spets. Regeringen nyttjar betänkandet till att missbruka budgetregelverket. När regelverket fastställdes var aldrig syftet att inkomstberäkningen i höstbudgeten skulle vara ramen och att en särproposition skulle läggas fram senare, så som regeringen nu gör. Detta agerande riskerar att påtagligt nagga förtroendet för det finanspolitiska ramverket i kanten. Regeringen vill beskatta anställda för privat sjukvård som arbetsgivarna erbjuder. Detta drabbar fler än 400 000 personer som har en privat sjukvårdsförsäkring genom sin arbetsgivare. Även de som får privat sjukvård betald av arbetsgivare utan försäkring får ökade kostnader. Förslaget om slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård är kontraproduktivt. Att kunna erbjuda sina anställda vård innebär att hälsan ökar och sjukfrånvaron minskar. Det är en vinst för såväl samhället som den anställde och företaget. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Argumentet att det handlar om gräddfiler in i den offentliga vården stämmer inte. Det är inte möjligt att med hjälp av en privat sjukvårdsförsäkring gå före i någon vårdkö eftersom offentligt finansierad vård och privat finansierad vård har separata köer. Privata vårdgivare måste först ta emot patienter i enlighet med de avtal de har med landsting och regioner. Patienter som har sjukvårdsförsäkring tas sedan emot i mån av utrymme. Det säger lagen. Regeringens förslag är ett slag mot folkhälsan, en bromskloss i företagens arbete för minskad sjukfrånvaro och en ökad kostnad för vanligt folk som vill ha en trygghet mot sjukdom. Det är ett riktigt dåligt förslag. vill i stället premiera reformer som skapar en mer hållbar arbetsmarknad där det är enkelt att få hjälp om du blir sjuk. Regeringens förslag är inte bara dåligt i sak, utan det är även tveksamt och dåligt utformat. Jag tänker först och främst på att regeringen genomför en omfattande skatteförändring under pågående skatteår. Detta innebär ett antal utmaningar och olägenheter. För de företag som redan betalat in avgifter för helåret skulle skattefriheten exempelvis gälla . Men för de företag, däribland en betydande andel mindre företag, som betalar sina avgifter för hälso- och sjukvård löpande försvinner avdragsrätten helt plötsligt från . Denna typ av ryckighet och oförutsägbarhet kan vi inte ha i ett rättssäkert skattesystem som . är därför emot regeringens förslag. Vi säger nej till det i vår skuggbudget. Även övriga allianspartier har redovisat samma uppfattning. Förslaget har påverkan på statens inkomster och ingår i den inkomstberäkning som beslutades av . Inkomstberäkningen är fastställd i den helhet som budgetbeslutet innebär. Den särproposition som dagens debatt gäller syftar till att genomföra den lagändring som följer av budgetbeslutet. Förändringar i delar av budgetbeslut i efterhand kan få långtgående konsekvenser, inte bara för det politiska systemet utan även för svensk ekonomi. Vi vill inte tillbaka till den tid då utgifter skenade och det saknades täckning på inkomstsidan. Eftersom budgetmotion har avslagits avstår vi i detta ärende från att delta i omröstningen om särpropositionen. Regeringens hantering av budgeten visar i det nu aktuella fallet på att vi behöver se över och uppdatera det finanspolitiska ramverket. Vi måste formalisera och i skrift ange hur vissa frågor ska beaktas. En sådan viktig fråga är det så kallade reservationsförbudet. Från allianspartiernas sida har vi påpekat och krävt detta, senast i den utredning som kom föregående höst. Den hade i uppdrag att titta på en tydligare budgetprocess och hade samma namn. Vi fick inget gehör från övriga partier i den utredningen, vilket jag beklagar. Från företrädare för allianssidan kommer dessa frågeställningar att ytterligare beaktas och redovisas här från talarstolen. Faktum kvarstår dock när det gäller hur synen på reservationsförbudet ska tolkas, och det måste definieras ytterligare. Det får inte finnas otydligheter i ramverket. Direkt efter valet vill återställa ordningen och dra tillbaka regeringens skattehöjning på privat vård genom arbetsgivare, så att företagen kan fortsätta arbeta för minskad sjukfrånvaro och så att vanligt folk slipper betala extra för att få hjälp när de blir sjuka. För är detta en alltför viktig fråga för att släppa här och . Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Avslutningsvis vill jag säga att allianspartierna har ett gemensamt särskilt yttrande i betänkandet. 20 (S): Detta ärende om skattefrihet för hälso- och sjukvård har egentligen två dimensioner. Den ena är strikt skattepolitisk, att utifrån en logik och symmetri skapa ett skattesystem som är rimligt, förutsägbart och likformigt. Det tycker vi är bra. Denna reform om skattefrihet för hälso- och sjukvårdsförsäkringar infördes , när vi inte hade en allmän sjukförsäkring. Den infördes först . Det är alltså en ålderdomlig kvarleva som har slumrat till . Jag återkommer till detta. Den andra dimensionen är kanske mer angelägen. Den handlar om en solidarisk finansiering och en rättvis och behovsstyrd fördelning i avsikt att skapa en jämlik sjukvård. hade radions utmärkta Studio Ett två block där samtliga riksdagspartier debatterade och framförde sina synpunkter kring hälso‑ och sjukvården. Jag lyssnade på debatten. Den handlade mycket om resurser, tillgänglighet, prioriteringar och de utmaningar som hälso- och sjukvården står inför i och med den medicintekniska utvecklingen och den kostnadsutveckling som den innebär. Jag hörde inte någon tala om separata hälso- och sjukvårdsförsäkringar – inte ett pip från något parti som tyckte att detta var någonting angeläget att föra in och välsigna i debatten. Fördelen med en gemensam finansiering och en gemensam organisation för hälso- och sjukvård är, förutom jämlikhetsaspekten, att den kännetecknas av låga transaktionskostnader. Resurserna går till vården och inte till bolagen eller försäkringsverksamheten. Den privata finansieringen kännetecknas av höga transaktionskostnader, liten solidaritet och en obefintlig jämlikhet. Det som vi har sett när det gäller den privata sjukvårdsförsäkringen är en snabb expansion från den rännil som jag talade om. Den är inte slumpartad, utan det finns en stark piska från kapitalintressen som driver fram en marknadsliknande vård och omsorg. Ty där finns penningen och lurar och kan hämtas. stora flaggskepp, sjukhuset – denna skvader – blir obegripligare för varje rapport man får om hur den moderata landstingsledningen har hanterat sjukhuset. Det är egentligen skapat som en apparatur och mekanism för fristående gallerior att kunna operera med privat sjukvård. Där möter nyliberala intressen i vård och omsorg försäkringsintressen och försöker skapa förutsättningarna. En av de viktigaste förutsättningarna för att skapa detta är att driva på de privata sjukvårdsförsäkringarna. Ni som tycker att detta är så angeläget måste väl rimligen ha en uppfattning om att någon ska ha en bättre försäkring än någon annan och att någons krämpa värderas högre än någon annans. Annars behövs ju inte den försäkringen. Då behövs bara den gemensamma försäkringen, alltså den försäkring, Per Åsling, som många självägande skogsbönder och torpare var med och slogs för, för att de skulle få rimliga villkor och rätten till hälso- och sjukvård. Det var en erövring av småfolket när den allmänna sjukförsäkringen kunde införas. Vi socialdemokrater kommer inte att medverka till att skjuta sönder den. Hälso- och sjukvård ska försäkras gemensamt, och endast det bästa är gott nog åt hela folket. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård 21 (M): Den sittande regeringen fortsätter sin skattehöjarpolitik. har skatterna höjts med . Statens utgifter har ökat med . Detta slår direkt mot företag, mot företagare, mot den som anstränger sig, mot den som gör rätt och mot dem som är motorn i svensk ekonomi och därför grunden för den gemensamma välfärden. Att den sittande regeringen nu ytterligare vill beskatta den som tar ansvar för arbetstagares ohälsa, för den psykiska ohälsan och för arbetsgivare som vill förebygga och motverka sjukfrånvaro är direkt dålig politik. Det är en direkt kontraproduktiv politik. Det är dessutom någonting som går stick i stäv med det som regeringen säger i samma andetag, nämligen att man vill förändra och förbättra. Man säger alltså en sak men gör det helt motsatta. Det är under den sittande regeringen som vårdköerna har fördubblats. Över 100 000 patienter står nu i vårdköer. Att över 650 000 personer – varav de flesta, – har fått ett stärkt ansvar av sin arbetsgivare är självklart till gagn för den enskilde arbetstagaren. Att många företagare som är små – det är många enmansföretagare – och starkt beroende av nyckelkompetensen har gagnats och att det gemensamma, tillsammans i samhället, har gagnats är självklarheter. De här förslagen går dock stick i stäv med tanken att förbättra och förstärka, förebygga ohälsa och psykisk ohälsa samt minska sjukfrånvaron. För alla oss som vill bryta den negativa utvecklingen när det gäller den psykiska ohälsan, som tyvärr fortsätter att växa, går dessa förslag stick i stäv med arbetet. Regeringens förslag har helt enkelt många felaktiga utgångspunkter. Regeringens förslag kan till och med förvärra läget och få negativa konsekvenser för tillgängligheten till den gemensamma vården. Mot den bakgrunden har vi sagt nej, röstat nej och varit emot de här förslagen i samband med budgetbehandlingen . Förslagets påverkan på statens inkomster ingår i den inkomstberäkning som beslutades av . Inkomstberäkningen är fastställd i sin helhet i samband med budgeten, och den lagstiftning som följer av detta hänger samman med den sammanhållna budgetprocess som som helhet har ställt sig bakom. Om nu skulle ändra delar av ett budgetbeslut i efterhand skulle det få långtgående negativa konsekvenser för svensk ekonomi – men framför allt för tilliten till svensk politik. Förslaget är illa berett och innehåller väldigt många felaktigheter och otydligheter, inte minst i gränslandet mellan det som är förebyggande hälsa, det som är vård och det som är företagshälsovård. När det gäller hur man har tänkt sig att detta ska gå ihop är regeringen svaret skyldig. Låt mig därför vara tydlig från och allianspartiernas sida: Alla skattehöjningar som slår mot dem som anstränger sig – de som jobbar, sparar och vidareutbildar sig – är skattehöjningar som och allianspartierna inte vill se. Vi gör allt för att se till att det ska bli en ny regering och driver en annan politik här i . Vi har ett annat budgetförslag – ett budgetalternativ för växtkraft och för att ska gå framåt. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Vi vill dock värna ordning och reda i statens finanser, fru talman. Långsiktighet ska prägla spelreglerna för svensk ekonomi. Så sårbar är nämligen svensk ekonomi. Vi känner därför oro när inte alla partier i riksdag förhåller sig till det gemensamma regelverket, speciellt när det gäller budgetpraxis, det finanspolitiska ramverket och en sammanhållen budgetprocess. Vi förutsätter att alla andra partier i riksdag förhåller sig till en samlad, gemensam budgetprocess. Vårt ramverk har tjänat väl . Det är väldigt lätt att glömma det. Inte minst i av internationell högkonjunktur och när svensk exportindustri blomstrar är det lätt att glömma bort varför det finanspolitiska ramverket kom till. Det kom till i av tung finanspolitisk kris eftersom är ett litet, starkt exportberoende land och starkt beroende av sin omvärld. kan man ta lätt på det. kan det vara lätt att göra ett avsteg och inte förhålla sig till praxis, som man till exempel gjorde 2013. Då medverkade flera av partierna till att bryta ut och inte förhålla sig till den gemensamma, samlade budgetprocessen. Men vi menar att det snarare är i dessa tider, då det går bra för svensk ekonomi tack vare en stark internationell högkonjunktur, som vi ska värna stabila spelregler . Det är just i dessa tider vi ska ta ansvar som folkvalda och se till praxis och helheten. Spelregler gäller , och de gäller . De gällde även i går. Vi förhåller oss till dem. Vi medverkar vid varje möjligt samtal för att se till att få en samlad, gemensam budgetprocess och för att den ska vara så stabil som möjligt på kort och på lång sikt. Därför väljer vi att avstå i den omröstning vi har , med hänvisning till vår budget, till att vi är emot förslaget och till att vi har röstat om det . 22 (S) replik: Det var ett intressant föredrag, men det finns tre frågeställningar som jag tycker lämnades obesvarade. Jag skulle gärna vilja ha svar på dem. För det första vet vi av handlingarna att intäkten till försäkringsbolagen för den här försäkringen ligger på 2,4 miljarder. vill jag be om en uppgift om hur stort skadeutfallet är. Min andra fråga är: Tycker och att mer eller mindre av hälso- och sjukvård ska bedrivas privat i vårt land? Min tredje fråga är: Om du har två personer där hemma i som ramlar och blir lika skadade, vem ska då gå först – den som har den privata sjukvårdsförsäkringen eller den som omfattas av den gemensamma? Det är mina frågor. 23 (M) replik: Tack för att du begärde replik, socialdemokraten ! Det finns nämligen angelägna frågor som även regeringens företrädare bör svara på och som bör föras till protokoll. Bland annat gäller det frågan om Socialdemokraterna och alltid kommer att förhålla sig till det gemensamma budgetregelverket, den gemensamma budgetprocessen och den praxis som råder i riksdag och aldrig mer göra den typen av avhopp från liknande ramverk som Socialdemokraterna gjorde . Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård frågar om hälso- och sjukvården. Den ska grundas på en gemensam solidarisk finansiering och utföras av den som är bäst lämpad, och vi ska tillsammans kontrollera och följa upp den kvalitet som kommer patienterna till godo inom den finansieringen. Det finns inte och har aldrig funnits olika köer inom den gemensamma hälso- och sjukvården, för den hälso- och sjukvårdslag som riksdag står bakom är tydlig med att det är behoven som styr vem som får hjälp i hälso- och sjukvården. Det avgörs inte av form av försäkring, skatteunderlag eller liknande. Det har det aldrig gjort och kommer aldrig att göra utifrån den svenska sjukvårdslagen; det kan vilken läkare eller sjuksköterska som helst gå i god för. Avslutningsvis kan jag bara konstatera att kanske sov på den interna hearing vi hade i skatteutskottet, där man hade möjlighet att ställa alla typer av frågor till Svensk Försäkring om effekterna av regeringens förslag. Det kan även vara så att effekterna inte är tillräckligt klara, eftersom förslaget är så dåligt utrett att inte kan få svar från och därmed ställer oppositionen till svars. 24 (S) replik: Min fråga var egentligen en kontroll av sömntillståndet hos ledamöter på utskottssammanträdet. Jag sov inte, utan jag kan svara på den första frågan jag ställde och som du inte svarade på, .