prot · H50963 · 2018-01-30 00:00:00 — Men det är klart att jag, som sagt, kan begära in information om denna enskilda upphandling. Men jag ska också säga att det inte är i regleringsbrev som vi styr över enskilda upphandlingar. Det är inte så det går till. Här handlar det bara om att se till att man har den kompetens som man behöver ha på plats. Det är klart att man ska ha den service som gör att man också kan fungera effektivt som myndighet. Det har vi nog inte någon annan uppfattning om. Men jag tittar gärna närmare på det. De frågor som interpellanten ställer är: Vad avser ministern att göra konkret för att förbättra polisens arbetssituation? Det har jag svarat på. Vi avser att se till att bygga ut polisorganisationen. Det ska bli 10 000 fler anställda till 2024. För detta avsätter vi resurser. Vi ökar nu resurserna till polisen på ett sätt som ingen har gjort , oavsett partifärg. Det handlar om att behålla poliser, förbättra arbetsvillkoren, göra återrekryteringsinsatser och att öka utbildningstakten. Jag sa också att polisen inte är allt om vi ska bryta den negativa utvecklingen på en del håll, utan då måste vi också se till hela samhället så att man klarar av att göra till exempel sociala insatser för att bryta nyrekryteringen till kriminella gäng. Om vi gör båda dessa delar – brottsbekämpning och sociala insatser – kommer vi faktiskt att kunna vända den utveckling som vi har sett i en del områden. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2017/18:322 om arbetet mot våldsbejakande extremism 88 Justitie- och inrikesminister (S): har ställt ett antal frågor till mig om arbetet vid det nationella centret mot våldsbejakande extremism. Centret mot våldsbejakande extremism vid inrättades . Centrets uppgifter framkommer av myndighetens instruktion. Där tydliggör regeringen att centret ska bidra till att utveckla, samordna och effektivisera det förebyggande arbetet, ge stöd till yrkesverksamma och verka för kunskapsbaserade åtgärder. Arbetet ska ske från i huvudsak kriminalpolitiska utgångspunkter. En av huvuduppgifterna för centret kommer att vara att stödja yrkesverksamma i frågor om våldsbejakande extremism. Brå bygger nu upp en stöd- och rådgivningsfunktion som startar . Brå har också i uppdrag att redovisa hur ett förstärkt stöd avseende individrelaterade åtgärder skulle kunna tillgodoses. I det ingår att redovisa vilket stöd centrets verksamhet kan bidra med. Regeringen beslutade att ska vara chef för centret fram till dess att en ordinarie chef tillträder. Rekrytering av en ordinarie chef pågår. Jag räknar med att kunna presentera den nya chefen . Genom inrättandet av centret stärker regeringen förutsättningarna för ett mer effektivt, samordnat och långsiktigt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. 89 (L): Jag tackar statsrådet . Liberalerna ställde denna interpellation om arbetet mot våldsbejakande extremism inte minst mot bakgrund av kritiken – den kraftfulla kritiken, skulle jag vilja säga, herr ålderspresident – mot hur regeringen och statsrådet har hanterat dessa frågor. Det handlar bland annat om den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism och att vi återkommande i debatterna fick antingen felaktig information om eller felaktiga exempel på hur denna viktiga funktion har verkat. Det rör även konsekvenser av verksamheten och inte minst hur de nationella funktionerna har bidragit till att kommuner, socialtjänst och andra verksamheter har kunnat jobba för att förhindra radikalisering – men även, om det finns så kallade återvändande terrorister från Islamiska staten, hur staten och kommunernas förvaltningar har hanterat den typen av problem. Det blir inte bättre, herr ålderspresident, av att Säkerhetspolisen i sina rapporter informerade om att vi har minst 2 000 personer i som sympatiserar med våldsbejakande islamistisk extremism och att det utgör det största hotet mot vår demokrati. Därför blev vi väldigt besvikna och överraskade när regeringen plötsligt meddelade att funktionen och ansvaret för arbetet mot extremism och radikalisering i kommer att läggas under – en myndighet som i sitt svar till regeringen meddelade att man inte ansåg sig vara bäst lämpad att hantera denna typ av uppgifter. Vi i Liberalerna föreslog att man ska avsätta de 35 miljoner som finns budgeterade under – att man inrättar ett centrum och använder den infrastruktur polisen har. Även om Säkerhetspolisen har det yttersta ansvaret för att skydda vår demokrati bygger man nämligen mycket av sin verksamhet, sina analyser och sin operativa kapacitet på att polisens del fungerar. Därför tycker vi att det hade varit mer lämpligt, och inte minst effektivt, att lägga detta under . har funktionen officiellt, skulle jag vilja säga, inrättats under , herr ålderspresident. Jag har ställt tre frågor till regeringen, och jag tycker att jag har fått ett svar: vem som för tillfället är chef för detta viktiga centrum. Det namnet har jag fått i statsrådets svar; det går inte att söka upp det. Det finns inget på centrumets hemsida och inga kontaktuppgifter till personer, utan det finns ett samlingsnummer och en samlad e-postfunktion som kontakt. Jag vill betona det regeringen faktiskt medger här, nämligen att detta är en verksamhet under uppbyggnad. Därför anser jag att jag inte har fått svar på frågan hur detta centrum, som faktiskt har ansvar från , till exempel ska kunna gå in operativt. Det var ju det som var kritiken mot den förra nationella samordnarens myndighetsstruktur: att kommuner, socialtjänst och lärare på skolor inte kände att de fick tillräckligt stöd lokalt i arbetet mot extremism. Därför blir dessa frågor viktiga, och jag hoppas få svar . 90 Justitie- och inrikesminister (S): Det första man kan konstatera är väl att denna regering har vidtagit fler åtgärder mot terrorism än någon regering före den. Exempelvis terrorresorna, alltså resorna till och , peakade ju 2013–2014. Trots det vidtog alliansregeringen inga som helst åtgärder för att kriminalisera detta. Det var i stället vi som fick göra det. När vi klev in på och frågade tjänstemännen om alliansregeringen gjort någonting för att kriminalisera terrorresor fick vi beskedet att det inte fanns ett enda papper skrivet. Det fanns inga uppdrag från den dåvarande politiska ledningen. är det kriminaliserat, och vi har även gjort det kriminellt att ta emot utbildning för terrorism. Vi har utvidgat kriminaliseringen av finansiering av terrorism och mycket annat. Vi har förstärkt polisen och . går vi in med den största satsningen på polisen . Likaså har vi byggt ut , och både insatsförmågan och utrustningen har förbättrats . Vi har även utökat kameraövervakningen; har inneburit ett genombrott för kameraövervakning på brottsutsatta platser. Vi har också skärpt straffen i en lång rad avseenden. Bland annat, nu sist, har vi skärpt straffen för grovt vapenbrott och hantering av explosiva varor. Vi har ett bättre samarbete mellan Säkerhetspolisen och , där man tittar i asylsökandeströmmen för att hitta eventuella riskindivider. Det är mycket bättre nu än vad det var för bara . Vi har också ett bättre informationsutbyte mellan , Must och FRA än vad vi hade tidigare. Det finns dessutom en lång rad åtgärder på gång. Vi ska ha på plats ett deltagandebrott när det gäller terrorism. Vi ska ha hemlig dataavläsning, vilket är på väg. Vi ser över sekretessreglerna mellan och polisen, ett uppdrag som ska redovisas , och ska få utökad tillgång till FRA:s signalspaning efter att en förundersökning har öppnats. Det vi har gjort när det gäller centrumet mot våldsbejakande extremism är att vi permanentar verksamheten. Den borgerliga regeringen inrättade en tillfällig kommitté, en samordnare, men har vi en permanent verksamhet vid . Den riktar sig mot alla tre extremistmiljöer, såväl den islamistiska som den vänsterextrema och den högerextrema. Den gör det utifrån kriminalpolitiska utgångspunkter. har lång erfarenhet av att utveckla och stödja brottsförebyggande arbete i kommunerna; det har varit en del av myndighetens uppdrag , skulle jag vilja säga. Jag var faktiskt med om att bygga upp det lokala brottsförebyggande arbetet en gång , när jag var ordförande i just Brå. Polisen hade kunnat vara ett alternativ, men faktum är att inte heller polisen var särskilt positiv till detta i sitt remissvar. När vi hade att välja mellan polisen och valde vi alltså Brå därför att Brå har jobbat med att just hjälpa och stödja kommuner i att bygga upp brottsförebyggande verksamhet. Det var ett naturligt val. I interpellationen frågar faktiskt inte vem som är chef, men det svaret fick han . Däremot frågar han i interpellationen varför det inte står i regleringsbrevet. Det är den fråga han ställer. Saken är att regleringsbrevet gäller från till ett annat. När vi startar nya verksamheter reglerar vi dem och ger instruktioner i en särskild instruktion till den nya myndigheten eller det nya centrumet, och den har här. Nästa gång han frågar var det styrs och regleras kan han bara googla på ”instruktion för våldsbejakande extremism centrum”, så får han upp de uppgifterna. Centrumet ska, vilket framgår i instruktionen, ge ett behovsanpassat stöd till kommunerna. Det ska ske med vägledning av bland annat hur i gör när det gäller att hjälpa till att hantera hedersbrottsproblematiken i många kommuner. 91 (L): Statsrådet svarar inte på mina frågor. Statsrådet berättar om åtgärder mot terrorism i utlandet. Jag har själv suttit i båda dessa förhandlingar med regeringen, och jag vet exakt vad vi har kommit överens om. Men det är inte det interpellationen handlar om över huvud taget. Detta handlar om inhemsk extremism och hur vi ska motverka, förebygga och förhindra att personer blir extremister och radikaliserade – inte minst i de utsatta och särskilt utsatta områdena mitt bland oss i vårt samhälle – för att de inte ska kunna begå terroristbrott eller för den delen resa utomlands. Det handlar inte om att åka utomlands och begå terrorism, utan interpellationen handlar om funktionen vid . Jag har ställt frågan vem som är chef, för det var inte uttalat. Vi kände inte till det. Det svaret har vi fått . Vi har också ställt en fråga, som jag tycker är relevant, om vilka krav regeringen har i sitt regleringsbrev – i sitt styrdokument – till . Vilka mål och ambitioner finns? Vilka specifika uppdrag har man gett som man tänker följa upp, i ljuset av den kritik som har riktats mot den förra nationella samordnaren, som låg under demokratiminister ? Det var Liberalerna som krävde att frågorna skulle tas därifrån och flyttas över till under justitieministern. Detta är mycket positivt – vi välkomnar denna förändring. Men vi kan inte ha en situation där det inte står någonting i regeringens främsta styrdokument för myndigheter. Jag saknar fortfarande ett svar på denna fråga. Det enda jag kunde hitta var under den ekonomiska tabellen, nämligen att regeringen avsätter till detta ändamål. Men det stod ingenting om mål eller förväntningar och ingenting specifikt om att återrapportera, trots att detta har en central och viktig del i säkerhetspolitiska arbete. Den tredje frågan är också relevant, för stödet från den nationella samordnaren till socialtjänst, skola och den kommunala nivån har ju inte fungerat. När regeringens demokratiminister tidigare fick frågan om det har fungerat eller inte kunde hon inte svara på om de nationella insatserna hade fungerat. Hon kunde inte ens redogöra för vilka kommuner som hade hjälpt personer att hoppa av en radikaliserad miljö. Det har också funnits kritik från socialtjänster som träffar familjer eller personer som befinner sig i en extremistisk miljö. För att kunna lämna denna miljö har dessa oftast behövt operativt stöd – inte bara allmänna råd från den nationella nivån. Det var ju detta som var syftet med den överenskommelse som jag själv var med om att sluta med regeringen om att vi ska ha såväl en permanent funktion som en bättre operativ förmåga. Det står inte ett ord om det i detta interpellationssvar. Jag tycker att vi kan diskutera vad som gjordes och inte gjordes . Det var vi som tillsatte den nationella samordnaren. och tog som statsråd beslut om att kartlägga både den våldsbejakande islamistiska miljön och de andra extremistmiljöerna. Men denna fråga handlar om att vi faktiskt inte har en fungerande nationell verksamhet – jag skulle vilja hävda detta utifrån svaret att verksamheten ska byggas upp . 92 Justitie- och inrikesminister (S): Det är klart att vi har en fungerande verksamhet. Vi har till och med en permanent verksamhet. Det är inte som , , när den befann sig i tillfällig kommittéform. Vi har en permanent verksamhet . Verksamhetens kompetens byggs upp succesivt. Man har till sitt förfogande och rekryterar nu personal. säger att han inte får svar på sina frågor. Vem är chef för det nationella centrumet mot våldsbejakande extremism? Jag tror att det hade krävts ett minimum av googling för att leta upp att regeringen har utsett till chef så länge, fram till att vi utser en permanent chef. får i alla fall svar på den frågan. Han frågar också hur detta återspeglas i årets regleringsbrev. Återigen: När man ger ett uppdrag till en ny verksamhet gör man det i instruktionen till . Denna instruktion har jag här. När det gäller vad centrumet ska ägna sig åt säger den följande: Det ska främja utvecklingen av förebyggande arbete på nationell, regional och lokal nivå. Det ska verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet. Det ska ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism. Det ska samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism, baserat på forskning och beprövad erfarenhet, samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Allt detta ska centrumet göra utifrån i huvudsak kriminalpolitiska utgångspunkter, som vi också säger. När vi utvärderar vad centrumet gör kommer vi att göra det utifrån de uppgifter som det har fått. Då kommer vi in på den tredje frågan – ska det nya centrumet kunna gå in operativt i ärenden där i en kommun eller personalen i en skola misstänker en radikaliserad person? Som jag sa i min inledning kommer detta centrum att kunna ge råd och stöd i dessa situationer, för övrigt precis som i gör när det gäller hedersproblematik. Vi vet att det där har bedrivits en väldigt bra verksamhet, där kommunerna har kunnat få råd och stöd när de har hamnat i dessa diskussioner och situationer. Innebär det att någon kan ta över själva myndighetsutövningen? Om jag tolkar fråga rätt är han närapå inne på det, och mitt svar på den frågan är nej. Det är som utövar denna myndighetsroll. Om man skulle gå ifrån detta – om någon annan skulle ta över myndighetsutövandet – skulle vi hamna i väldigt svåra situationer. Detta handlar trots allt om förvaltningsbeslut som ska kunna överklagas, och då måste man veta vem som är ansvarig i det enskilda fallet. Dit kan vi inte gå – det kan inte vara så att någon annan än tar över myndighetsutövandet. Men svaret på fråga om huruvida man kommer att kunna hjälpa till i dessa situationer är ja. Det är faktiskt precis detta som den tredje punkten i instruktionen handlar om. Som sagt: Jämför gärna hur vi jobbar med hedersbrott, vilket vi också har gjort . 93 (L): Jag konstaterar att regeringen inte vill kommentera frågan om regleringsbrev ytterligare. Jag har läst instruktionen till detta centrum och till brottsförebyggande myndigheter. Min fråga handlar om regleringsbrevet. Det är där en regering brukar tala om för en specifik myndighet att man vill att myndigheten under detta år särskilt prioriterar en viss typ av frågor och att man särskilt kommer att kräva återrapportering till regeringen ett antal gånger . Det står inte en rad om detta i regleringsbrevet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, med tanke på att fokus under hela har legat på beredskap när det gäller terrorism och beredskap när det gäller arbetet mot radikalisering och extremism. Att denna funktion permanentas var ett krav som kom fram under förhandlingarna med regeringen. Det är därför det finns en permanent verksamhet. Sedan kunde vi inte komma överens om var denna permanenta funktion skulle finnas. Vi har från Liberalerna föreslagit att den ska finnas under polisen just på grund av de problem som finns, inte minst när det gäller kapacitet och operativ förmåga. När vi börjar närma oss de känsliga sekretessfrågorna kommer inte att kunna ingripa och delta aktivt och operativt när det gäller och skolan. Som vi betonar i vår interpellation är det på lokal nivå som arbetet mot extremism måste bedrivas, och det är där som det har störst effekt. Jag konstaterar att detta centrum är i en uppbyggnadsfas. Jag konstaterar att den nationella samordnaren och hela kansliet är avvecklat . Jag blir orolig – det finns inte någon operativt fungerande verksamhet när det gäller detta viktiga arbete om en situation skulle inträffa . 94 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tror att de flesta som har lyssnat på denna debatt förstår hur hopplöst det ibland kan vara att debattera med . Jag upplever det som att han inte riktigt vill förstå. Han vill knappt lyssna på vad jag säger. Han vill till varje pris ha en konflikt, och om han inte får en konflikt misstolkar eller missförstår han medvetet någonting av det jag säger och få det till att vi inte gör på det sätt som han vill att det ska göras. Han är medvetet konfliktsökande. är den expertmyndighet vi har när det gäller att förebygga brott. Det är också den naturliga platsen när man ska välja myndighet. Vad gäller att gå in operativt kan man, som jag redogjorde för, inte i den meningen ta över myndighetsutövningen från någon annan. Då bryter vi mot socialtjänstlagen, och det kan vi inte göra. Det är som fattar dessa beslut, och det är den som är ansvarig om besluten sedan överklagas. Däremot kan man ge stöd och råd i fråga om hur detta ska hanteras, men man kan aldrig ta över myndighetsutövningen. Om det är råd och stöd som menar med det operativa är vi nog överens. Men om han menar att man ska gå in och ingripa, som han sa, tolkar jag det som att man ska ta över beslutsfattandet. Det fungerar faktiskt inte inom ramen för nuvarande socialtjänstlagstiftning. Då bryter man helt mot de principer som vi har. Jag har gett ett exempel på hur i jobbar med hedersrelaterade brott. Man utgör en praktisk rådgivnings- och stödfunktion i förhållande till kommunerna. Det tycker jag är bra. Det är för övrigt en av de verksamheter som Brå ska titta på när man ska lösa också den här uppgiften. Man ska redovisa till oss hur ett system ska kunna byggas upp för att bli mer praktiskt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2017/18:295 om tvångsinlösen av skog 95 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på situationer likt Almåsa där skogsägare har hotats med att få sin skog tvångsinlöst samt hur jag avser att agera för att stärka äganderätten för landets skogsägare. Jag vill inleda med att säga att jag svarade på den första frågan från , och min uppfattning har inte ändrats . Äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen. Hälften av landets skogar ägs och brukas av enskilda privata skogsägare, och skogsägarna är således mycket viktiga för förvaltningen av skogar. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden. Detta ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Skogspolitikens två jämställda mål och det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna kräver tydlighet och långsiktighet beträffande äganderätten. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. I budgetpropositionen avsattes medel för en landsomfattande nyckelbiotopsinventering samt en förstärkning med för att i större utsträckning kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjligheter till ersättning för områdesskydd. Ersättningen som lämnas vid intrång ska motsvara ett bedömt marknadsvärde plus , enligt expropriationslagen. Jag konstaterar alltså att en berörd markägare får en ersättning som överstiger det bedömda marknadsvärdet . För mig är det viktigt att inte skogsägarna kommer i kläm. Satsningen bedöms ge stor naturvårdsnytta och ökar förtroendet för naturvårdsarbetet i skogen. Skogsbruket är en av basnäringar som tillsammans med annan näringsverksamhet bidrar till landets samlade välstånd. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål; miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likaväl som skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Regeringen bedömer att processen med att utveckla ett nationellt skogsprogram i dialog med alla skogens intressenter kommer att få betydelse för utvecklingen av och villkoren för skogsbruket. Visionen för skogsprogrammet Skogen – det gröna guldet är att bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Det ska vägleda oss i detta. Min förhoppning är att regeringens samlade insatser på det skogliga området, inte minst genom det nationella skogsprogrammet och satsningarna på skydd av skog, gör att arbetet mot de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt. 96 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Låt mig först berätta om från i , som mot sin vilja fick sin fjällnära skog i i omvandlad till naturreservat. erbjuds av staten i ersättning, vilket är långt ifrån de 72 miljoner som han har begärt och som han anser att skogen är värd. Det här ärendet ligger nu hos Mark- och miljödomstolen, och det är Kammarkollegiet som har svarat att han bör få 26 miljoner. Han är bara en av de många skogsägare runt om i landet som oroas över situationen. uppstod också en situation i Almåsa i i mitt hemlän . Där hade planer på att tvångsinlösa skogsmark för att göra ett naturreservat. Självklart väckte detta också upprördhet och farhågor hos det 30-tal skogsägare som fanns på mötet. Jag deltog vid mötet. Det är beklämmande att se deras oro. Det handlar om personer och familjer som har skött sina skogsmarker som ett barn, och ska de tvångsinlösas. På mötet fanns landshövding . Han uttryckte att ingen ska behöva tvingas till försäljning i det aktuella fallet. Det beskedet var bra där och då, men det väckte också reaktioner och frågor om hur långt landshövdingars mandat sträcker sig när det gäller beslut i sådana här frågor. Vi ser många markägare och företagare inom speciellt de gröna näringarna som ger uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Det sker ofta i små steg, och det uppfattas inte alltid som dramatiskt, men det har lett till att äganderätten nu befinner sig på ett sluttande plan som lutar allt kraftigare. Exempel på detta är artskyddsförordningen, nyckelbiotoper eller diskussionen om utökad talerätt avseende avverkningar. Vi moderater anser att den senaste tidens utveckling innebär att det finns anledning att påminna om de verkligt stora insatser som 300 000 skogsägare gör för att vi ska ha ett fungerande skogsbruk, en levande landsbygd och en god miljö. Äganderätten är en mänsklig rättighet som skyddas både av regeringsformen och . Äganderätten omfattar rätten att bruka den mark man äger. Principen frihet under ansvar krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. Det är därför viktigt att värna äganderätten för de svenska skogsbrukarna, för att de fortsatt ska stå starka i den internationella konkurrensen. Detta om något kommer vi moderater att stå upp för och värna. När vi hör om fallet Almåsa i och om fall i undrar jag: Vad anser ministern om detta?