prot · H50974 · 2018-02-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottet skulle utökas från 29 till 30. Kammaren medgav denna utökning. § 3 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i arbetsmarknadsutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:356 Interpellation 2017/18:356 Hög och störande musik från fordon av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2017/18:373 Interpellation 2017/18:373 av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:94 till försvarsutskottet 2017/18:RS5 och RS7 till § 6 Svar på interpellation 2017/18:335 om föräldraförsäkring för företagare 1 Socialminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för en mer transparent och flexibel föräldraförsäkring för egenföretagare. Föräldraförsäkringen och särskilt föräldrapenningen är ett centralt inslag i familjepolitiken. Hur föräldrapenningen används varierar dock, främst med avseende på kön men även när det gäller exempelvis arbetsmarknadssituation. För föräldrar med eget företag, och då särskilt för män, är användningen av föräldrapenning lägre än vad den är för anställda. Enbart av män med enskild firma använde åtminstone en föräldrapenningsdag innan barnet fyllde . Motsvarande siffra bland anställda män var . För kvinnliga företagare var användandet inte lika villkorat. Bland kvinnor var det av dem med enskild firma som tog ut åtminstone en föräldrapenningsdag , och skillnaden var inte lika stor i jämförelse med anställda. Det finns även skillnader i användningen av föräldrapenning mellan olika företagsformer. Antalet använda föräldrapenningsdagar var lägst för dem med eget aktiebolag, både bland män och kvinnor, vilket kan vara en indikation på att det är svårt att helt släppa företaget och att ledigheten därför blir kortare. Regelverket om sjukpenninggrundande inkomst (SIG) kan vara en del av förklaringen till lägre användning av föräldraförsäkringen för företagare. En egenföretagares SGI kan vara svår att fastställa och förutse. För den som startar ett företag är reglerna för beräkning av SGI olika beroende på vilken bolagsform företagaren väljer, vilket inte är tillfredsställande. Regeringen vill därför förändra reglerna om så kallat uppbyggnadsskede så att de gäller även för aktiebolag samt utöka tiden till oavsett bolagsform. Regeringen räknar med att lägga fram en proposition med detta innehåll , och ambitionen är att de nya reglerna ska finnas på plats . Förslaget ökar förutsägbarheten och möjligheten till planering, vilket kan underlätta för företagare att vara föräldralediga. När tryggheten ökar så hoppas jag att det även kan bidra till att öka kvinnors företagande. Vikten av tydlig information om ersättning vid föräldraledighet är något som pekar särskilt på i sin rapport. Det är en prioriterad fråga även för regeringen. Därför betonas särskilt det informationsansvar som har genom att sätta upp ett informationsmål i regleringsbrevet. är målet att information ska bidra till att föräldrarna får bättre kunskap om föräldraförsäkringens regelverk. Det gäller självklart även för företagare. Utredningen om en modern föräldraförsäkring har lämnat sitt betänkande. I de bedömningar, förslag och kartläggningar som gjordes har hänsyn tagits till att föräldrar har olika förutsättningar när det gäller att vara föräldralediga, till exempel på grund av arbetets beskaffenhet. Utredningen lämnar förslag som kan ge ökad transparens och flexibilitet även för företagare och som ökar jämställdheten i uttaget av föräldrapenning och föräldraledighet. Betänkandet är nu på remiss . 2 (M): Tack för svaret, ministern! Det är en väldigt angelägen fråga. Vi behöver fler företagare i . Vi vet att fyra av fem nya jobb växer fram just bland de små företagen. Tack vare till exempel LOV är det många kvinnor som har kunnat starta eget inom omsorgsbranschen. Därför är det också viktigt att den kalkylen finns med hos regeringen när man nu gör det mycket svårare för till exempel en kvinna att kunna försörja sig i sitt bolag inom omsorgen. Allting hänger ihop. När man ska starta ett företag gör man ofta en riskkalkyl. Kommer jag att klara familjens försörjning på de intäkter som jag beräknar att jag ska kunna få? Det handlar ofta om att räkna på vilka kunder jag kommer att ha och om jag kan lita och tro på att jag kommer att ha detta antal kunder och så vidare. I kalkylen finns också en risk som handlar om: Vad händer om jag blir sjuk? Hur mycket pengar kommer jag då att kunna få? Likadant är det om jag till exempel vill skaffa fler barn eller redan har små barn. Vad får jag i föräldrapenning? Jag tror inte att det är många i som vet det på rak arm om vi går ut och frågar: Hur mycket får du i sjukpenning när du blir sjuk? SGI:n är väldigt krånglig och inte helt transparent. Det är ännu värre om man dessutom är egenföretagare att kunna ha en förutsägbarhet. Hur mycket pengar kommer jag att få om jag blir sjuk eller om jag ska vara föräldraledig? är ett av världens mest jämställda länder. Vi har en föräldraförsäkring som är väl utbyggd. Den är väldigt bra, men den är väldigt ojämn och ojämlik om man är anställd eller har en enskild firma till exempel. Har man ett aktiebolag räknas man som anställd, så det blir på ett helt annat sätt. Det är egentligen ett problem i sig att företagsformen, precis som ministern skriver i svaret, gör en avgörande skillnad i hur mycket pengar man får om man driver ett aktiebolag eller till exempel har en enskild firma. Vi har en väl utbyggd barnomsorg. Dock är det nu för många barn inom den, och barngrupperna är väldigt stora. Men det ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barnen och förvärvsarbeta eller starta företag. De hindren är inte så stora som det är rent ekonomiskt att inte veta hur mycket pengar man kommer att få om man blir sjuk. Könsfördelningen mellan kvinnor och män som är egenföretagare är också intressant att titta på. Det är väldigt ojämnt. I arbetsmarknadsstatistiken är det som räknas som företagare. Det är lite svårt att exakt sätta fingret på vad som är företagare. Av de är män. Därför behövs det branscher där kvinnor kliver in, tar över och startar eget. Det gäller att analysera även den delen när man lägger fram ett förslag som handlar om välfärdssystemen, vinsttak och så vidare. Om socialförsäkringssystemen upplevs som osäkra och oförutsägbara får det konsekvenser. Människor vågar inte starta eget. Vi måste försöka ta bort alla sådana hinder. Då är det väldigt bra att det som föreslog om förbättrat försäkringsskydd under uppbyggnadsskedet oavsett företagsform blir verklighet. Men det räcker inte. Vi måste ta bort fler hinder för att våga starta företag. Det handlar om regelverket. SGI:n är inte transparent. Vi kom i utredningen med en hel del förslag som man skulle kunna ta upp och titta på ytterligare för att göra det mer transparent. Historiska inkomster är till exempel en sådan sak. 3 Socialminister (S): Tack, , för den här interpellationen! Det känns glädjande för mig att kunna komma med några ganska tydliga besked. Till exempel kommer vi att ha ett nytt regelverk på plats som jämställer aktiebolag med andra företagsformer. Vi utökar också tiden för det så kallade uppbyggnadsskedet till oavsett bolagsform. Vi vet att detta är någonting som kommer att välkomnas av Företagarsverige och förhoppningsvis också bidra till att öka tryggheten så att kvinnor i högre utsträckning känner att de både kan bilda familj, vara förälder och driva företag. När jag svarar på den här interpellationen blir det väldigt tydligt, bortom alla tvivel, att kön även här liksom i övrigt när det gäller föräldraförsäkringen är den största särskiljande faktorn. Män som är egenföretagare väljer i hög utsträckning att inte nyttja sin föräldraförsäkring, medan skillnaden mellan kvinnor som driver företag och kvinnor som är anställda är mycket liten, nästan försumbar. Så är det alltså , efter att vi genomförde den fantastiska reform som föräldraförsäkringen är och som har skapat förutsättningar för kvinnor att både ta del i arbetslivet i mycket större utsträckning och våga satsa på att bli egna företagare. Som jag också sa har vi i regleringsbrevet till tryckt på just deras informationsuppdrag, vilket pekar på. Jag skulle vilja beröra frågan som lyfter här om de andra delarna i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, inte minst frågan om historisk SGI, eller EGI, som det kallas, vilket står för ersättningsgrundande inkomst. Jag delar uppfattningen att särskilt, skulle jag vilja säga, för egenföretagare och för människor som jobbar på tidsbegränsade anställningar och går mellan olika anställningsformer – kombinatörer på olika sätt – är vårt socialförsäkringssystem och SGI väldigt svårt att kunna förstå sig på och få ett rättvisande utfall från. antog propositionen Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Genom den propositionens förslag om att låta arbetsgivare redovisa individuppgifter om inkomst i arbetsgivardeklarationen ges nu förutsättningar för att gå vidare med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om ett nytt inkomstbegrepp i socialförsäkringen, det så kallade EGI. Det pågår just nu ett utredningsarbete på där vi tittar på hur vi skulle kunna genomföra den här förändringen. Jag är övertygad om att känner till, i och med att du är väl insatt i den här frågan, att det här är en jättestor omställning. Men jag tror att den är helt nödvändig, och jag ser framför mig att den skulle kunna komma på plats under en kommande mandatperiod. 4 (M): Tack, ministern! Det är intressant och bra att vi tar upp den parlamentariska utredningen som hade väldigt många bra förslag. SGI:n, som sjukpenningen och föräldraförsäkringen grundar sig på, är förlegad . Visst, det är många som har trygga anställningar och jobbar åtta till fem och så vidare, men vi ser mer och mer att man arbetar i projektform eller att man är kombinatör. Kombinatörerna har absolut svagast försäkringsskydd. När man startar eget har man oftast kanske möjlighet att gå ned i tjänstledighet på halvtid, och så har man sitt eget företag på halvtid. Det är en jättestor fälla för den som blir sjuk eller ska vara föräldraledig. EGI:n är absolut helt rätt väg utifrån hur arbetsmarknaden ser ut och hur den kommer att se ut framåt. Då skulle också företagarna få ett bättre försäkringsskydd oavsett associationsform. Det är också viktigt att man jämställer vilken företagsform företaget drivs i. Jag läste en väldigt intressant intervju på med en kvinna som heter och är vd för någonting som heter . Intervjun handlar om det här med tryggheten. Hon säger att trygghet i socialförsäkringssystemen är särskilt viktigt för kvinnor, det vill säga kvinnor som är företagare, och att vi behöver få fler kvinnor som är egenföretagare. Hon säger vidare: ”Det ska vara enkelt, förutsägbart och hanterbart. Det är viktigt för företagare att veta förutsättningarna och att kunna planera.” Jag tror att även anställda har problemet att man inte vet hur mycket pengar man faktiskt får ut den dag som man måste använda sig av försäkringen. är väldigt bra, och jag välkomnar den verkligen. När vi satt i utredningen var det om man ska vara helt ärlig just i frågorna om föräldraförsäkring och sjukförsäkring för företagare som vi egentligen inte kom vidare. Den här rapporten visar verkligen svart på vitt hur krångligt det är den dag man tar steget att starta eget. Man vet inte alls hur mycket pengar man kommer att få om man hamnar i situationen att man måste använda försäkringen. Jag skulle vilja ta upp att Företagarna lyfter fram svårigheten att få tydliga svar från . I rapporten är rekommendationen till att informationen måste bli mycket tydligare. Den ska vara enhetlig och inte beroende av vem man frågar. Det är tydligen också svårt för egenföretagare att på hemsida räkna ut själv hur mycket pengar man kommer att få från försäkringen. Det är alltså verkligen en sådan sak som man måste gå på djupet med. Det är bra att ministern lyfter fram att man håller på och analyserar EGI:n som en möjlighet framåt. Det är nödvändigt, och det är faktiskt också ganska bråttom. Framför allt vi kvinnor behöver ha mer trygghet den dag vi tar steget och startar eget. Det ser man tydligt här också. Skyddet för företagare måste stärkas så långt som det är möjligt att göra det, och det måste också vara flexibelt. Jag tror att man ska tänka utifrån kombinatörernas behov i stor utsträckning, för det är få som vågar gå från en heltidsanställning i trygghet, i kommunen kanske, till att starta eget och bli egenföretagare från den ena dagen till den andra. Man vill gärna jobba halvtid–halvtid. 5 Socialminister (S): Jag delar de reflektioner som du gör här, . Jag satt under alliansregeringens period vid makten i Delegationen för jämställdhet i arbetslivet som tillsattes av dåvarande arbetsmarknadsministern och jämställdhetsministern. Vi tittade då på olika faktorer relaterade till arbetsmarknaden och kopplade till ett jämställdhetsperspektiv. Vi tittade naturligtvis även på företagares möjligheter. Jag tänkte på exemplet du lyfte upp här från intervjun med . Det var en sådan fråga som vi diskuterade väldigt mycket. Det är tydligt att kvinnor för att ta steget vill känna tryggheten på ett annat sätt. Statistiken visar att kvinnor alltjämt tar ett väldigt stort ansvar för de små barnen och för familjesituationen. Det är så, och därmed behöver man också kunna känna en trygghet för att våga sig på ett eget företagande. Vi hade en dialog med företrädare för Företagarna som beskrev tydligt hur man som kvinna till exempel valde att skjuta upp att ta steget ut i ett eget företagande till dess att familjebildningen var klar. Det är klart att jag delar uppfattningen att vi behöver försöka undanröja den sortens hinder. Vi har som sagt några saker som kommer att komma på plats under det här året. har också ett tydligt uppdrag i sitt regleringsbrev som ska bidra till att föräldrar får bättre kunskap om föräldraförsäkringens regelverk. De har också faktiskt , säkerligen med som grund, satsat på att förbättra informationen till företagare. Jag kommer naturligtvis att följa upp det och se att det får genomslag. När det gäller förslaget om historiska inkomster, EGI, var det en förutsättning att vi fick igenom den här propositionen om att arbetsgivare redovisar individuppgifter om inkomst i arbetsgivardeklarationen. Det var en förutsättning för att kunna lägga om systemet. Det har vi nu på plats, och då måste ambitionen vara att ta tydliga steg i den riktningen. Det handlar inte minst om trovärdigheten i socialförsäkringssystemen. Oavsett vilken anställningsform jag har eller om jag är egenföretagare ska jag kunna känna att socialförsäkringssystemen som jag betalar in till är till för mig. Det är viktigt. Vi måste se sanningen i vitögat. Vi har en arbetsmarknad som är stadd i förändring, och som kommer att vara det . Det skulle vara ett steg tillbaka att alla ska ha en tillsvidareanställning på ett och samma ställe . Det kommer inte att se ut på det sättet. Då måste vi också ha en välfärd och ett välfärdssystem som klarar av att skapa trygghet på en föränderlig arbetsmarknad. Därför är jag en stark förespråkare för en förändring mot EGI. Därför är det arbetet påbörjat i . Och oavsett vilken regering vi har efter valet hoppas jag att det tas vidare. 6 (M): Vi lovar att vi ska fortsätta med det arbetet efter valet, . Jag läste remissvaret från om den sjukpenninggrundande inkomsten under uppbyggnadsskedet. De är positiva och tillstyrker det och så vidare. Det finns en text i svaret som jag tycker är väldigt bra. Det står att det finns ”systemfaktorer som påverkar viljan till entreprenörskap och ökat risktagande” och att ”socialförsäkringssystemet kan betraktas som en del av företagsklimatet”. Om man tänker på det sättet måste man tänka mycket mer i helheter, när det gäller alla problemområden som förhindrar att nya företag startas. Det här är en sådan del. gav ut en rapport som heter Otryggare kan ingen vara – så drabbas små- och ensamföretagare i sjuk- och föräldraförsäkringen. Deras undersökning bygger till stor del på berättelser från företagare som beskriver hur svårt det är när barnen blir sjuka och att det inte finns någon transparens om hur stor ersättning man kommer att få. Det är väldigt intressant. De lyfter också upp att fyra av fem nya jobb skapas i småföretagen. Då måste alla hinder, som gör att man inte vågar ta den risken, tas bort. behöver fler företagare, inte färre. kunde man bara få veta vilken SGI man hade den dagen man anmälde sig sjuk. Men om jag förstår granskning rätt finns det möjlighet att få veta det innan man behöver använda försäkringen. Det skulle företagarna behöva få mer information om. När man kalkylerar risken det innebär att starta eget kan man alltså gå in och titta också på den delen. 7 Socialminister (S): Ja, precis så är det, . Det finns möjlighet att få hjälp med att räkna ut SGI utan att ha ett ersättningsärende hos . Det är viktigt att försöker nå ut med den informationen och att man sprider den på olika sätt. Jag har tagit del av skriften från . Den är väldigt bra. De är engagerade i de här frågorna, vilket är glädjande. De ser vikten av ett fungerande socialförsäkringssystem för att vi ska få fler småföretag, kanske också för att skapa tryggheten att våga satsa och förhoppningsvis tryggheten att sedan anställa sin första medarbetare. Om man räknar på det på det sättet blir talen när det gäller möjligheten till arbetstillfällen strålande, om man ska vara riktigt ärlig. Förutom de här olika delarna vill jag passa på att peka på något som är på väg och som jag tycker är bra steg i rätt riktning. Jag tog emot slutbetänkande . Och den innehåller flera olika förslag. Vi har också, i ett snabbspår, bland annat tagit möjligheten vidare att det ska bli möjligt att överlåta dagar på någon annan än sambo. Det är något jag vet har efterfrågats, inte minst av företagare. Jag passar på att uppmärksamma på att det är något som är positivt för företagare. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2017/18:354 om bedömningar 8 Socialminister (S): har frågat mig hur jag tänker komma till rätta med den rättsosäkerhet som uppstår när det inte går att fastslå var i lagen det finns stöd för krav på läkarintygens utformning. Hon har också frågat om jag kommer att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att det är lagen som tillämpas och inte något annat. Det är först och främst viktigt att det finns rim och reson i debatten, särskilt när den förs i talarstol. hanterar över 600 000 ärenden. De har en mycket stor uppgift, och de har ett mycket stort ansvar. Vi politiker ska ha en levande diskussion om vilken sjukförsäkring vi ska ha i och hur regelverket för den ska se ut. Det välkomnar jag, och det har jag tagit initiativ till. Den här debatten drar dock åt ett annat håll, och det vill jag höja ett varningens finger för. har enligt lag i uppgift att vid prövningen av en ansökan om sjukpenning bedöma arbetsförmågan. Utöver bestämmelserna i socialförsäkringsbalken finns det handläggningsbestämmelser både på förordningsnivå, som är beslutade av regeringen, och i föreskrifter, som är beslutade av myndigheten. Som andra tillämpande myndigheter får själv bestämma sina utredningsmetoder och hämta in de uppgifter som man anser sig behöva för detta. Det ska göras inom de ramar som ställs upp i förvaltningslagen och i socialförsäkringsbalken. När det gäller läkarintyg anges i lagen att den försäkrade ska styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom att lämna in ett läkarintyg till . I föreskrifter är det reglerat att i ärenden om sjukpenning ska det formulär för läkarintyg som fastställts av i samråd med användas. Som känner till kan regeringen och jag som minister inte ha synpunkter på hur myndigheten tillämpar lagen. Om det är på det sättet att nekar sjukpenning får frågan om rätten till sjukpenning prövas av domstol efter överklagande. Dessutom kan handläggning bli föremål för granskning, antingen efter en anmälan avseende ett enskilt ärende eller inom ramen för JO:s egeninitierade myndighetsinspektioner. Vår uppgift som förtroendevalda är att se till att vi har en ändamålsenlig lagstiftning och att försäkringen genom lagstiftningen fungerar enligt våra intentioner. Det handlar om en trygg och rättssäker sjukförsäkring och snabbt stöd tillbaka till bra hälsa och jobb. Individen ska förstå vad som händer och hur man kommer tillbaka. Jag har tagit del av berättelser där jag känner att så inte alltid är fallet. Det är berättelser om att människor inte förstår beslut, och att de upplever att de inte får det stöd som behövs. Därför gör vi förändringar för en trygg och välfungerande sjukförsäkring. Regeringen har presenterat elva åtgärder för en trygg och välfungerande sjukförsäkring med människan i centrum. I detta arbete ingår också en bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. Den här regeringen har gjort flera insatser för att vi ska ha en sjukförsäkring som ger trygghet och stöd åter till hälsa och arbete. Vi är beredda att göra mer, och jag bjuder in att vara en del av det arbetet. 9 (V): Tack, ministern, för svaret! Socialministern menar att det är viktigt med rim och reson i debatten, och jag kan inte annat än att hålla med om det. Det är viktigt att en debatt är kunskapsorienterad och hålls på en rimlig nivå. Tyvärr lämnar socialministerns svar mycket övrigt att önska i dessa avseenden. Man skulle kunna tro att jag själv har hittat på att saknar lagstöd för de krav som man ställer. Även socialministerns svar synes göra gällande detta. Socialministern har dock missat att kritik mot frånvaron av lagstöd har anförts av flera kunniga aktörer. Min uppfattning i den här delen bygger på de analyser som professor , professor och professor emeritus har gjort. Deras uppfattning är att lagstöd saknas för de krav som ställer. Denna bedömning delas även av jurister på LO-TCO Rättsskydd. Det som har hänt är att har valt att ersätta rekvisiten sjukdom och arbetsoförmåga i socialförsäkringsbalken med andra begrepp än dem som räknas upp i lagen. Dessa är medicinska förutsättningar för arbete och begreppet aktivitetsbegränsning och DFA-kedja. Begreppen är hämtade från SOU 2009:89 Gränslandet mellan sjukdom och arbete, och de utgjorde förslag till hur lagstiftningen skulle förändras. Men förslaget blev aldrig verklighet. Det hindrade dock inte från att i sina egna riktlinjer införa dessa begrepp. I praktiken innebär ordning att det numera uppställs helt andra krav för sjukpenning än vad som tidigare ställdes. En rimlig ordning i är att det är som stiftar lagar och att en myndighet inte har rätt att åsidosätta dessa lagar genom egna regler. nyordning har fått till följd att läkarna saknar möjlighet att fylla i det som krävs i intygen och att underkänner läkarnas bedömningar av patientens arbetsoförmåga. Allt detta är något helt annat än att en myndighet avgör vilken information denna behöver för att närmare utreda förutsättningarna för en viss förmån. Jag anser att socialministern inte har tagit sitt uppdrag på allvar när ministern hänvisar till att det inte är möjligt för ministern att ha synpunkter på hur en myndighet tillämpar lagen. En socialminister måste naturligtvis kunna ha en åsikt om hur rätten till sjukpenning bör se ut.