prot · H50996 · 2018-04-12 00:00:00 — En fördel med lånefinansieringen är att det blir pengar över till järnväg i andra delar av . Vi vill inte ställa snabbtågen mot Norrbotniabanan eller bra tågtrafik i eller . Vi är för detta. kan tänka sig att göra det, och kan tänka sig att göra det. Vill Socialdemokraterna så finns den parlamentariska majoriteten för att göra en helt avgörande, snabb framtidsinvestering för . Varför tvekar Socialdemokraterna? Är det inte dags att lånefinansiera detta viktiga steg in , denna viktiga klimatinvestering? 37 Statsminister (S): Först blev jag lite tårögd när jag hörde nämnas. Det gjorde gott. Vi har i kommande ram anslagit rejält mer med pengar till inte minst kollektivtrafiken och också järnvägssatsningar precis av de skäl som nämner. Vi behöver flytta över mer av transporter från väg till järnväg och inte minst godstransporter. Det är helt i den riktningen. Men det finns ingen quickfix, som låter påskina, att man bara kan låna upp. Någon ska stå för de lånen och garantera de lånen. Vi vill också göra en satsning på höghastighetstågen. Det är riktigt. Det gäller –, –och –. Det är rätt att göra det. Men det får inte tränga ut allting annat. Jag är till exempel intresserad av Norrbotniabanan . Det tror jag också att är. Ska man göra en satsning på höghastighetstågen får det inte innebära att det tränger ut alla andra projekt. Låt oss se vad som går att göra här inom ramen för det finanspolitiska ramverket. Det måste ändå ligga till grund. Vi kan inte bara säga: skippar vi det, och så finansierar vi hur som helst. Det låter ibland som att det vore så enkelt att det fanns en massa extrapengar bara man lånar upp. Men lånen ska också betalas, och någon ska garantera de lånen. Med de regler som finns är det staten som kommer att behöva göra det. Det finns inget magiskt trollspö som man kan svinga. Det är därför vi bereder för att titta på: Vad är det för möjlighet att göra detta? Vi vill göra detta. Det är en diskussion. Måste alla tåg gå i från start till mål? Det kommer de inte att göra. En del sträckor kan de kanske gå i Det är också höghastighet. Det är helt nödvändigt för att över huvud taget klara utbyggnaden. Ja till höghastighetståg. Men det får inte tränga ut allting annat, och det måste ske ansvarsfullt. 38 (V): Klimatet kräver en quick fix. Klimatet väntar inte på en slow fix. Det brådskar redan. Fördelen med att lånefinansiera är att då räcker pengarna också till Norrbotniabanan och alla de andra projekten som vi vill göra. Det fungerade med . Det var för att vi lånefinansierade den som vi byggde järnvägen till . Det har varit en framgång. Det är inte orimligt. Framtida generationer har nytta av järnvägen. De är med och betalar den. Vi har järnkoll på statsfinanserna och stora överskott. Ingen kan säga att vi slarvar med statens pengar. Vi vill att företag tar lån, investerar för framtiden och ökar konkurrenskraften. Så bör vi också tänka som land. Vi ska rusta oss för framtiden. Vi ska bli mer konkurrenskraftiga, och vi ska göra de klimatinvesteringar som klimatet behöver. : Den politiska parlamentariska majoriteten ligger framför dig. Slarva inte bort den, utan ta vara på den. 39 Statsminister (S): Jag tänker inte slarva med ekonomin heller. Det är grundläggande för att vi klarar att göra det vi nu gör och det vi kommer att behöva göra att vi har ordning och reda på ekonomin. Det finns inte några gratispengar någonstans. Det är lätt att säga att det bara är att låna. Men någonstans ska det betalas, och någonstans står skulden för de pengarna. Det är helt rätt att vi nu överför mer resurser. I nästa plan kommer vi att överföra mer resurser, för det är helt rätt av klimatskäl. Sedan handlar diskussionen bland annat om hur mycket höghastighetstågen får kosta, vilken hastighet det ska vara på dessa tåg och så vidare. Så ja, vi vill gå i den riktningen. Men det ska ske med ansvar, och det ska fortfarande vara så att också andra angelägna projekt kan bli verklighet. Tvååriga yrkesutbildningar på gymnasiet 40 (L): – en så stor andel av eleverna som gick ut nian var inte behöriga till gymnasiet. Det är den högsta siffra som någonsin har uppmätts i svensk historia. Det är 20 000 elever som döljer sig bakom procentsatsen. Så många elever kom inte in på gymnasiets nationella program. Det var , och är det alltså 17 ½ procent. Utöver dessa är det ytterligare nästan lika många, 20 000 till, som kommer in på gymnasiet men som inte mäktar med att fullfölja det utan som hoppar av. Det är alltså mellan 35 000 och 40 000 elever som inte klarar av att ta en gymnasieexamen. Det är en tredjedel av varje årskull. Det gymnasium för alla som dåvarande skolminister utlovade när alla utbildningar skulle bli treåriga på gymnasiet har blivit ett gymnasium för två tredjedelar. Gymnasiet och dess konstruktion är en mycket stor orsak till segregation och utslagning. Därför föreslår vi från Alliansen att vi återinför det som avskaffade, nämligen tvååriga yrkesutbildningar – naturligtvis i modern tappning och med fokus på yrkesinriktning. Det är helt klart att det är bättre att gå en treårig utbildning och få högskolebehörighet än att gå en tvåårig utbildning. Men det är bättre att gå en tvåårig utbildning där man lär sig ett yrke än att inte gå någon utbildning alls och att hoppa av och bli underkänd. Detta är ett problem som vi inte har kunnat lösa. Jag ska erkänna att vi inte löste det. Men ni har inte heller löst det. har det varit en ungefär lika stor andel som är underkända, det vill säga en tredjedel. råkar jag notera att statsministern själv har gått en tvåårig gymnasieutbildning, och det gick ju bra att bli både svetsare och fackföreningsordförande och till och med statsminister. Det är möjligt att statsministern hade kommit ännu längre i karriären om han hade gått ett tredje år och kanske blivit talman eller något. Alla vill inte bli akademiker, statsministern, och alla kan inte bli akademiker. Samhället fungerar inte om alla är akademiker. Det är bättre att man går färdigt en yrkesutbildning än att man hoppar av en lång utbildning med mycket höga akademiska krav. Vad är det för fel på tvååriga utbildningar på gymnasiet, statsministern? 41 Statsminister (S): Jag får väl säga att det dessvärre är jag gick i gymnasiet. , , har arbetsmarknaden förändrats dramatiskt. Jag gick i gymnasiet . Det har gått . Vi vet att om man inte har en gymnasieexamen har man det väldigt svårt på arbetsmarknaden. Lyssna på näringslivet, för nu pratar vi om svensk kompetensförsörjning! Näringslivet säger att de vill ha treåriga utbildningar med högskolebehörighet. De tycker att det förslag som vi har lagt på bord om att ha detta som utgångspunkt och sedan möjligtvis få välja ifrån är en bra inriktning. Då vänder sig borgerligheten emot detta – emot det som det svenska näringslivet vill ha. Hur ska vi kunna försörja företagen med rätt kompetens om vi inte ens gör det de ber oss om och ser till att det är treåriga utbildningar som är utgångspunkten? Låt mig påminna , som ju är skaparen av åtgärden att ta bort högskolebehörigheten, om att sedan detta började diskuteras fram till är det nu bara hälften så många elever som går yrkesprogram jämfört med – hälften! Näringslivet säger att det är 100 000 jobb som inte blir tillsatta och att de saknar rätt utbildad arbetskraft. Vad är det en signal på? Jo, att man behöver rätt utbildad arbetskraft. Näringslivet säger också att de framför allt vill ha de treåriga utbildningarna. Detta har hänt sedan jag gick i gymnasiet, , och det är samma sak för dig. Men man måste naturligtvis göra mer, och det är därför vi bland annat utvecklar samarbete mellan parterna så att också de kan ta ett större ansvar för att se till att människor kommer in på arbetsmarknaden. Det är därför vi går på de lokala jobbspåren. När man lokalt hittar matchning och där företagen får säga vilken utbildning man behöver ha blir det också jobb. Kompetensutveckling är oerhört viktigt. 42 (L): Som jag sa i det första inlägget är det såklart mycket bättre att gå en längre utbildning och lära sig ännu mer än att gå en kortare utbildning. Det är inte det som är frågan. Frågan är om det är bättre att gå en kortare utbildning än ingen alls. välkomnade Alliansens förslag , om statsministern noterade det. Det han hänvisar till stämmer inte. välkomnar alltså Alliansens förslag. Vi tänker såklart inte avskaffa treåriga yrkesutbildningar. De är bra för alla dem som klarar av att fullfölja dem; det är inte detta det handlar om. Det handlar om den tredjedel som hoppar av och slås ut. Det är så märkligt att med detta parti och ert tal om solidaritet och att alla ska med har en tredjedel av varje årskull lämnats därhän. Och ni bryr er inte. Ni är helt fast i tanken att alla måste läsa in universitetskompetens. Jag håller med om att vi behöver många fler än när vi var unga. Det behövs naturligtvis många fler som går universitetsutbildning. Men måste inte gå en universitetsutbildning. Det är inget fel på yrkesutbildningar, herr statsminister. 43 Statsminister (S): har missuppfattat totalt. Vi har aldrig sagt att alla ska gå en universitetsutbildning. Lyssna på företagen och vad de säger! Utgångspunkten är treåriga program, och det är det vi har föreslagit. Men möjligheten att välja bort ska finnas. Vi utvecklar nu också yrkesutbildningar – till och med kortare sådana. Det behöver inte vara till exempel ett helt byggprogram, utan kortare yrkesutbildningar just för att man snabbt ska komma in i arbete. Man kan lära sig en viss del för att komma in i arbete direkt därefter, men man ska ha möjlighet att fortsätta, läsa vidare och utvecklas. Man ska aldrig bli stoppad någonstans, utan man ska kunna utvecklas. Lyssna till det svenska näringslivet! De säger: Vad vi behöver för vår kompetensförsörjning är yrkesprogram som är högskoleförberedande. Sedan ska det finnas en möjlighet att välja bort för dem som inte klarar av det. Det är rätt väg att gå. Rätten till personlig assistans 44 (C): Hon har en svår hjärnskada, hon är blind och hon har epilepsi. För att kunna sitta behöver hon en stödkorsett. Stå kan hon göra korta stunder med hjälp av ett ståskal. föräldrar har ansökt om att få personlig assistans, men har båda gångerna avslagit detta med hänvisning till att det är föräldrarnas ansvar att ta hand om sitt barn. och hennes familj är inte unika. Jag träffar många barn som och inte minst deras föräldrar. Den fråga de återkommer till är: Varför har man i lagt om kursen? Varför ska inte vi, som redan är så drabbade, kunna räkna med att få personlig assistans? Skillnaden, herr talman, är rätt markant. har allt fler fått sina ansökningar avslagna. Det är 1 200 färre barn och vuxna som har personlig assistans jämfört med . Då blir det oerhört provocerande för pappa . är också en flicka med svår funktionsnedsättning. Hennes sida på Facebook taggades av Socialdemokraterna. Där fick man av statsministern höra budskapet att ekonomin är jättestark i vårt land och att det då ska märkas för vanligt folk genom höjt barnbidrag. När pappa försökte svara genom att beskriva familjens situation var Socialdemokraterna snabba med att radera inlägget. Min fråga till statsministern är därför: Räknas inte , Eijas och alla andra familjer där någon har en funktionsnedsättning som vanligt folk? De har inte fått det bättre, utan de har drabbats av en radikal försämring. 45 Statsminister (S): Som bekant kan jag inte kommentera enskilda ärenden. Men det är klart att vi inte har några skilda uppfattningar om LSS och vad den erbjuder. Det är en rättighetslag som gäller precis som när vi tillträdde. Det är ingen lag som har förändrats som gör att detta händer. Däremot vet vi alla att det finns ett antal domar som har kommit. Det tyder på en sak: att dagens lag nog inte håller måttet. Om domar kan utformas utifrån dagens lag som gör att så många människor drabbas är det någonting som vi ska se över. Detta hoppas jag att vi är överens om. Vi behöver en rejäl genomlysning av dagens lag. har regeringen gjort något som jag vill påstå är mycket ovanligt. Vi har infört vad som i praktiken är ett moratorium. Vi ska inte ha några omprövningar av dessa ärenden just för att fler inte ska drabbas. Låt oss nu se till att hjälpas åt att skapa en ny, hållbar lag som fortfarande bygger på individens rättighet att få hjälp när det behövs. Dagens lag håller helt enkelt inte måttet. Vi är alltså överens om att vi har ett problem. Vi är överens om att lagen inte duger, och då måste vi göra någonting åt det. inför vi moratoriet. 46 (C): Jag tror att ingen av de här drabbade familjerna som lyssnar på debatten känner igen socialdemokratin. I varje valrörelse har man talat om att man står på de svagas sida, men när man har fått regeringsmakten är siffrorna tydliga. 1 200 färre har personlig assistans jämfört med hur det var 2014. Men jag, herr talman, känner igen Socialdemokraterna. Man är inte beredd att ta ansvar utan skyller på alla andra. Det är någon myndighets fel och domstolarnas fel. Faktum är att det här tog sin början när finansministern sa att det är på den personliga assistansen vi måste se till att det görs neddragningar, när regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att dra ned kostnaderna för personlig assistans och när man gav ett uppdrag till att börja vara restriktiv och underförstått börja titta igenom om det inte fanns några domar. Varför är inte de här familjerna vanligt folk? Varför ska inte de också få det bättre? 1 200 familjer är drabbade . 47 Statsminister (S): Jag är också upprörd, precis som . Men jag lånar mig inte till sådan billig demagogi som jag hör . Det är en låg nivå . Ingen finansminister har sagt att assistansen ska dras ned. Däremot behöver vi också på den posten se hur kostnaderna utvecklas, och vi vet att en del av det faktiskt är brottslig verksamhet och fusk. Det pågår också inom denna bransch. Det är fakta. vet mycket väl att det inte är regeringen som fattar beslut i de här olika fallen, utan det är faktiskt myndigheter som gör det. Det är den ordning vi har i . Jag tror inte att det var så på den borgerliga tiden att det var den borgerliga regeringen som satt och biföll eller avslog ansökningar, utan det gör en myndighet. Den ordningen har vi. Sedan prövas det ytterst i domstol. Det är de domstolsbesluten som har ställt till det , och det är därför vi behöver se över det här. Låt oss hjälpas åt med det i stället för att lägga tid på den där billiga demagogin. 48 (KD): Inför valet , , lovade Socialdemokraterna – man garanterade – att alla cancerpatienter skulle få vård . Ni har inte uppfyllt det löftet, . På bara har den här regeringen lyckats fördubbla vårdköerna. Jag ska ge ett exempel. När det gäller patienter med bröstcancer i statsministerns eget hemlän får bara hälften av dem vård . Ni svek ert löfte, , men det verkar ni strunta i. I stället återanvänder ni nu det löfte som ni har svikit. På den vårdturné som har varit ute på har man använt detta löfte igen. Köerna till cancervården ska kortas. Väntetiderna ska kortas. Men varför ska cancerpatienterna, väljarna, lita på er den här gången, , när ni återanvänder ett sviket vallöfte? 49 Statsminister (S): Vi hade i ett tidigare replikskifte också en diskussion om att vårdköerna är för långa och måste kortas. Men låt oss inte börja kasta de olika landstingen och regionerna mot varandra. Då skulle man också kunna säga, om man vill det, att en av de största ökningarna av vårdköerna råkar vara i , och det är inte ett socialdemokratiskt landsting. Låt oss alltså se problemet som det är. Jag tycker att den förra borgerliga regeringen gjorde en bra satsning med de så kallade standardiserade vårdförloppen just när det gäller cancerdiagnoser. Det var en bra start, och det har vi tagit vidare . finns det ett standardiserat vårdförlopp för 30 eller 31 olika cancerdiagnoser. Man vet exakt vad man ska göra och i vilken tid – för de är olika akuta också; en del måste handhas oerhört snabbt medan andra kan vänta lite. Då vet patienterna att man får lika vård och lika behandling oavsett var i landet man bor. Det är oerhört viktigt. Det är alltså inte så att vi återanvänder ett vallöfte. Vi har fortsatt den förra regeringens arbete och lägger till rejält med resurser, förutom det som jag talat om tidigare, till vården – också speciellt till cancervården, för vi tycker att det är oerhört viktigt att om du får ett sådant besked ska du naturligtvis veta att du får hjälp så snabbt som det någonsin är möjligt. Då ska samhället finnas där för dig. Här behöver vi alltså göra mer. Men det är återigen så, , att det kommer att kräva resurser. Då kommer det inte att gå att fokusera på sänkta skatter, utan då måste vi se till att vi för till resurser, gemensamma resurser, och kan fördela dem. En ansenlig del av det måste in i svensk vård, för du ska veta att när du är som allra svagast ska vår gemenskap vara som allra starkast. 50 (KD): Man skulle kunna säga: På frukten känner man trädet. Ni har haft makten nu , . Vad är resultatet? Vårdköerna har fördubblats. Det som sägs låter bra här i talarstol, men resultaten i verkligheten pekar åt ett annat håll. Varför ska väljarna som röstade på er 2014, kanske för att ni lovade att man skulle få cancervård , välja er än en gång på samma löfte? Nej, det som behövs är absolut mer resurser. Vi från satsar 27 ½ miljard mer än regeringen i vårt budgetalternativ. Vi tror också att man behöver strukturellt riktiga reformer. Vi behöver använda den kunskap som finns för att hitta bättre arbetssätt, men vi vill också ta bort landstingens sjukhusansvar och lägga det på staten för att få en mer jämlik vård. Vi kommer att jobba stenhårt med de här frågorna och inte bara återanvända gamla vallöften. 51 Statsminister (S): Jag sa tidigare att vårdköerna måste attackeras. Vi har i många stycken världens bästa sjukvård, men det tar att komma in. Jag tror att den gemensamma nämnaren för det här är att anställa mer personal. Ska det bli möjligt måste vi utbilda fler, och det är precis det vi gör . Vi utbildar fler sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor, och vi ska utbilda fler läkare. Sedan måste vi föra till resurser så att vi kan anställa fler. Det har vi redan gjort, och det kommer vi att behöva fortsätta att göra. Det är därför jag säger att vi behöver öka antalet – nu talar jag inte om dem som behöver ersättas – med ytterligare 14 000, och vi ska se till att det blir av. Jag var i för inte så länge sedan, och där kunde man se väldigt tydligt hur det här har blivit. De sa: Vi har anställt ytterligare tre sjuksköterskor. kan vi korta vårdköerna. ser vi att vi har fler vårdplatser. Det är det som är den gemensamma nämnaren, och den kräver resurser. Då går det inte att göra skattesänkningar. 52 (S): Jag vill vända mig till statsministern med en fråga om pensionärernas ekonomiska situation. Jag har den stora förmånen att ha min mamma i livet. Hon är född , och vi har precis firat hennes 89-årsdag. Det känns bra. Men det är tydligt för mig hur svårt många äldre ensamma kvinnor har det ekonomiskt. Det är en mycket svår ekonomisk situation, och det är jag väl medveten om. har de här kvinnorna säkert jobbat deltid och haft familj att ta hand om med barn och hem och så, och jämställdheten var inte lika bra då som den är nu även om vi fortfarande har mycket att jobba på – jag är ju till exempel den första kvinnan efter alla dessa män här vid frågestunden. Vi har tagit del av det som pensionärsorganisationerna påvisar och lyfter fram när det gäller svårigheterna med de äldres ekonomiska situation. Bland annat ligger många under EU:s fattigdomsgräns, och antalet som gör det är störst i . Jag vill höra om statsministern har en kommentar om detta. 53 Statsminister (S): Min mamma är också född , men hon fyller år . De äldre som har varit med och byggt vårt samhälle ska ha en trygg ålderdom, också ekonomiskt. Vi har investerat i våra äldre under den här mandatperioden, dels genom att göra det billigare att gå till tandvården och dels genom kostnadsfri öppenvård för dem som är och så vidare. Vi har också kunnat sänka skatter för pensionärer. Sammantaget har våra insatser inneburit att en pensionär har fått i genomsnitt – nu talar vi om genomsnitt – mer i plånboken . Men vi har fortfarande några som har det alldeles för knapert, de som har garantipension. Därför arbetar vi nu med ett förslag om att höja garantipensionen. Vi höjer också bostadstillägget och inför en ny faktor i garantipensionen, ett nytt stöd så att säga, så att man ska kunna få mer . Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa 54 (MP): Folkhälsan i är i ett internationellt perspektiv god. Det är dock ingen tröst för dem som lider av ohälsa. En aspekt av vårt mående som jag tycker att vi behöver tala mer om är den psykiska ohälsan. Den psykiska ohälsan utgör av alla pågående sjukskrivningar enligt – ! mer än fördubblades sjukskrivningarna med anledning av psykiatriska diagnoser. Jag är bekymrad över utvecklingen. Det skulle vara intressant att höra hur statsministern ser på utvecklingen och vad regeringen gör för att hantera den. 55 Statsminister (S): Folkhälsan är ett mycket viktigt område, inte minst den psykiska ohälsan. Vi ser att särskilt många kvinnor som arbetar i offentlig sektor, i välfärden, har drabbats av detta. Stress och utslitning gör att man tvingas till sjukskrivning. Därför är det återigen viktigt att vi ser till att de har tillräckligt många kollegor, så att de inte behöver slita ut sig på jobbet. De ska kunna gå till jobbet och göra en bra insats, så som de vill, utan att behöva slita ut sig. Vi behöver också ha en mycket bättre rehabilitering. Hur får man hjälp tillbaka när man väl är sjukskriven? Det är inte bara att sjukskriva, och hoppas att de kommer tillbaka. Det måste finnas en bra plan för att de ska komma tillbaka. Det handlar också om det förebyggande. Vi har alldeles för stor psykisk ohälsa bland unga och barn. Där vill det till betydligt mer förbyggande arbete, exempelvis inom elevhälsan. Vi satsar betydligt mer på elevhälsan för att barn och ungdomar ska få hjälp i ett mycket tidigare skede. Transportstyrelsen och informationsvägarna på 56 (): Innan den här frågestunden började diskuterade vi i kammaren civilt försvar och krisberedskap. Det kommer vi att fortsätta med. Jag tänkte ta upp en fråga som inte har berörts men som har varit uppe tidigare. fick dåvarande statssekreteraren på , , information om vad beskrev som ett stort och allvarligt tillsynsärende. Det rörde Transportstyrelsen. Det tog inrikesminister fick fördjupad information om det här. Och det tog och statsministern fick information . Det är naturligtvis alldeles förfärligt. lovade att det skulle göras en noggrann genomlysning av informationsvägarna på , och så snart den var klar skulle vi få veta mer om den. Jag har inte sett något om detta och skulle vilja veta vilken slutsats statsministern själv har dragit, för egen del, av den utlovade genomlysningen och hur han har säkerställt att information som rör rikets säkerhet inte undanhålls statsministern. 57 Statsminister (S): Jag utgår från att också vet att det pågår en KU-granskning i det här ärendet. utfrågas två före detta statsråd, och jag ska själv dit . har lämnat gedigen dokumentation till som de granskar och i vanlig ordning har efterfrågat. Att jag nu ska stå här och redogöra för gången i detta är lite märkligt. Jag betraktar det inte som en allmänpolitisk fråga. Jag kan dock säga så här, vilket jag också har sagt : Det är klart att det som hände på Transportstyrelsen, där en myndighetschef bestämde sig för att medvetet bryta mot lagen, är allvarligt. Jag har också sagt att jag gärna hade sett att jag hade fått informationen tidigare. Det står jag fast vid. Därutöver får också vänta på mina svar till när jag ska dit. Dit har vi också lämnat vår syn på hur informationen kan förbättras. 58 PER RAMHORN (SD): Vi minns säkert alla reportaget om de obemannade demensavdelningarna i i SVT:s . Det har gått dess. visar det sig enligt att det är alldeles för låg bemanning på många äldreboenden runt om i landet.