prot · H509136 · 2018-06-20 00:00:00 — Det har alltså inte expanderat på det sättet. Precis som säger är det på utrikesflyget som expansionen har skett. Om vi ska tala om läckage kan vi där se en stor risk för att man helt enkelt flyttar verksamheter till våra grannländer som inte har dessa avgifter. Därför vill vi gärna diskutera att man går ut på en mer europeisk nivå och försöker skapa denna skatt. Sedan har vi andra incitament, som jag får återkomma till. 106 (V) replik: Det känns som om Liberalerna alltid är experter på att hitta på lösningar som är svåra att uppnå i stället för att ta något konkret som ligger på bordet. talar om en flygskatt på europeisk nivå, men han vet ju att vi inte har EU-skatter. har Liberalerna sagt att vi ska ha en europeisk koldioxidskatt. Men det är samma sak där: Det är ju liksom ingenting som ligger på bordet. har vi en svensk flygskatt. Vi har total rådighet över den skatten. Den är något som vi kan införa själva, och det har regeringen nu gjort. Den är förhållandevis blygsam men beräknas ändå reducera utsläppen med motsvarande alla utsläpp från bilarna i . Tänk dig själv att vi tar bort utsläppen från alla bilar i ! Det är faktiskt effekten. Det är ungefär utsläpp som försvinner genom den förhållandevis flygskatten. Vi ser också att flygskatten uppskattas av svenska folket. Folk tycker att det är rimligt att flyget får betala för sina utsläpp. Men då säger nej för att det inte är en perfekt skatt. Fram till dess att ni har den perfekta skatten borde ni väl rimligen i ansvarstagandets namn kunna acceptera den skatt som gäller? kan ni ju lägga fram ett alternativt förslag som är bättre. Det är något som skorrar falskt i argumentation. Jag tror att det helt enkelt handlar om att Liberalerna, precis som alla andra borgerliga partier, har lyssnat för mycket på särintressena hos svenskt flyg, och det är därför man motsätter sig skatten. Det tycker jag är ett klart klimatunderbetyg till Liberalerna. 107 (L) replik: Jag kan hålla med om att det är en modest summa. Men med detta sagt kan jag bara upprepa vad jag sa förut: Det kan aldrig vara ett motiv att summan är låg. Det kan heller inte motivera att man inför denna skatt utan att se incitamentsstrukturen i den. Sedan har vi från Liberalernas sida varit tydliga med att även om vissa vägar är längre än andra måste någon starta en diskussion om detta. Det kan man ju ha synpunkter på. Men för handlar det om att det ska vara en skatt till varje pris. Det blir väldigt mycket symbolpolitik av det. När vi diskuterar flygets framtid är biobränslen en av de lösningar som finns. Det är ju utsläppen vi ska fokusera på, inte själva resandet. Vi ser framför oss att en utvecklad reduktionsplikt för flyget är en väg att gå. Sedan ska, som jag nämnde förut, detta med konsumentmakt inte underskattas. Vi har föreslagit att man klimatmärker flygresor vid köp och reklam. Det kan nog vara en lika effektiv metod som en flygskatt av den typ som finns . Men vi har alltså sagt nej till flygskatten, och det beror helt och hållet på att den saknar de styrande effekterna. Det blir inte effektivt. Sedan finns det en problematik som vi måste lösa internationellt. Även flyget måste ta sina klimatkostnader. Där är säkert jag och helt överens. Det var synd men kanske nödvändigt att flyget och sjöfarten inte kom med i diskussionen i . Det hade kanske varit att hoppas på för mycket annars. Men man måste jobba med det internationellt. 108 (KD): var jag med på en intressant träff i i för att samtala om en satsning på , en pilgrimsväg som sträcker sig från hamnen i i , genom , och byn , där jag är uppvuxen, och vidare norrut via Rombovallen i för att slutligen nå målet Nidarosdomen i norska , där ligger begravd. Denna pilgrimsväg går genom en fjällvärld som förändras i snabb takt med en stigande trädgräns, där träd och salixväxter är på väg att inta kalfjället. I en simulering gjord av där fjällens medeltemperatur förväntas ha ökat med tre till ser vi en ökad förskogning från i i söder – där en gång Mors lilla bjöd en björn på lingon; inte blåbär, som alla tror – via Flatruet och i och och vidare till och i och ända upp till i . Simuleringen ger tydligt besked om att det bara finns några få kalfjällstoppar kvar i vårt land, framför allt i Sarek och längst upp i norr. I och blir det bara toppen av Helags och som sticker upp ovan trädgränsen. Klimatförändringarnas effekter märks allra tydligast i . Runt smälter isarna snabbt. kan det bli isfria somrar i . smälter isen från glaciären vid Ilulissat på med motsvarande den mängd vatten som använder på . Isblocken som bryts loss blockerar infarten till hamnen och förhindrar förnödenheter till invånarna. Detta är allvarliga signaler om att vi måste ta klimathotet på allra största allvar. Permafrosten innehåller stora mängder av växthusgasen metan, och i samband med att isen tinar accelererar ansamlingen av växthusgaser i atmosfären. Att den globala uppvärmningen får relativt sett störst genomslag i är därför mycket olyckligt, eftersom detta medför att uppvärmningen skenar iväg, och det blir svårare att nå målet om att begränsa den globala uppvärmningen till två grader. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala som nationella och globala lösningar. Vårt beroende av fossila bränslen är en belastning på hälsa och miljö och även en säkerhetspolitisk risk. När jordens medeltemperatur stiger är det utvecklingsländerna som drabbas särskilt hårt av torka, jorderosion, översvämningar, parasiter och utbredning av tropiska sjukdomar. och övriga rika länder måste gå före, inte minst av etiska skäl, eftersom vi har ansvar för den absolut största delen av de utsläpp som gjorts och görs, men också för att visa att det är möjligt att ställa om ekonomin. Under alliansregeringen hade en hög ambitionsnivå i de klimatpolitiska förhandlingarna i EU. anser att ska fortsätta att driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. var först bland partierna att föreslå grön skatteväxling för jobb och miljö, och vi har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter, som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Det finns en betydande samstämmighet mellan de politiska partierna här i när det gäller det klimatpolitiska betänkande som vi nu debatterar. Det arbete som gjordes i Miljömålsberedningen visar sig vara avgörande för att vi ska kunna komma fram till gemensamma ståndpunkter för att nå tvågradersmål och helst stanna på en och en halv grads ökning. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och kärnan i är att man ska minska utsläppen av växthusgaser samt stödja dem som drabbas av klimatförändringarnas effekter. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att ska ställa sig bakom två viktiga tillkännagivanden till regeringen. Det ena handlar om att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb och utsläpp ur och EU. Det andra handlar om att dubbla styrmedel inom klimatpolitiken är problematiskt och att det därför bör undvikas. Betänkandet innehåller också tre alliansgemensamma reservationer. En handlar om principen om att förorenaren betalar. En handlar om som ett klimatföredöme, och en handlar om behovet av kostnadseffektiva styrmedel inom klimatpolitiken. Vi menar att svenska företag kan bli världsledande inom klimatområdet genom att tillämpa tuffa styrmedel och incitament som gör en omställning lönsam och där teknik utvecklas. Detta kan leda till konkurrensfördelar som utsläppen minskar. är det viktigt att säkerställa att svenska företag inte drabbas av krav och kostnader som leder till att verksamheter flyttar utomlands och att utsläppen i stället ökar i andra länder. En sådan utveckling vore en mardröm, som verkligen inte får inträffa. Eftersom svenska industrier och företag ofta har kommit längre i sitt klimat- och miljöarbete än företag i många andra länder tror vi på detta. ska vara ett föregångsland inom klimatpolitiken och visa att en ambitiös klimatpolitik och bibehållen konkurrenskraft kan gå hand i hand och att nationella krav inte bidrar till koldioxidläckage. För att kunna nå mål krävs verkningsfulla styrmedel som gör det dyrare att släppa ut växthusgaser. En viktig i vår miljöpolitik är principen om att förorenaren betalar. Principen finns uttryckt i Riodeklarationen om hållbar utveckling och är även grundläggande i EU:s miljöpolitik. Genom att göra det dyrare att släppa ut växthusgaser eller på andra sätt förorena miljön skapas signaler till konsumenterna, eftersom produkter och tjänster som belastar miljön blir dyrare. skapas incitament för företagen att utveckla mindre miljöbelastande varor och tjänster. Avslutningsvis, herr talman, väljer jag att yrka bifall till reservation nr 27 om att förorenaren betalar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 13 om effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning betänkande 2017/18:AU15 om effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning (skr. 2017/18:76) och betänkande 2017/18:AU18 om effekter av Arbetsförmedling-ens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildning om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning (skr. 2017/18:79) 109 (SD): Jag tänker nästan uteslutande uppehålla mig vid AU15, där vi också har en reservation. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1. Ja, då står vi här igen för att prata om Arbetsförmedlingens tillkortakommanden och regeringens slapphänta inställning till detta. Förhoppningsvis blir det något färre diskussioner om denna myndighet under nästa mandatperiod, åtminstone i slutet av den. Till dess får vi fortsätta att hantera denna katastrof och alla andra katastrofer gång på gång. Det går tyvärr inte att beskriva det på något annat sätt. Vi pratar om en av Arbetsförmedlingens största insatser – Förberedande och orienterande utbildning. Insatsen hade närmare 75 000 deltagare . Kostnaden låg på hisnande . Den ligger på ungefär det . Vad fick då deltagarna och skattebetalarna för 2 miljarder ? Ja, granskning visar på ett häpnadsväckande resultat, ett resultat som kanske ingen egentligen kunde föreställa sig. Granskningen visar nämligen att deltagarna i insatsen får lägre arbetsinkomst än andra arbetslösa. När det gäller den period som har granskat visar det sig att efter att man deltagit i insatsen är arbetsinkomsten lägre än om man hade varit öppet arbetslös. Det är alltså mer ekonomiskt lönsamt för individen att ligga hemma på soffan än att delta i denna insats, som kostar skattebetalarna . Hur är det ens möjligt? Och hur kan regeringen tillåta detta fullständigt vansinniga slöseri med skattemedel? har dessutom granskat Arbetsförmedlingens hantering av insatsen. Det visar sig att Arbetsförmedlingen har begränsad kunskap om hur insatsen fungerar. Det är inte nog med det. Det finns också brister i hur Arbetsförmedlingen redovisar kostnader för köp inom insatsen. Resultatet av insatsen är under all kritik. Arbetsförmedlingens hantering av insatsen är också under all kritik. Hur ställer sig då regeringen till detta misslyckande? Hur avser man att få bukt med detta? Inte alls, verkar det som. Regeringen hävdar att Arbetsförmedlingen arbetar med olika aktiviteter som ska leda till ökad effektivitet. Vad dessa aktiviteter består av är oklart. Slutligen anser regeringen att Arbetsförmedlingen bör ta till sig av den effektiviseringspotential som har identifierat. Ja, herregud, vilken effektiviseringspotential! Detta är under all kritik. Regeringen borde agera kraftfullt, i alla fall om man menar allvar med att värna om de arbetssökande – inte bara om skattemedel utan även om de arbetssökande, som får en sämre livstidsinkomst. Vi har hamnat i en situation där ingen vinner, vare sig den som är arbetssökande och som deltar i insatsen eller skattebetalarna, som betalar 2 miljarder . Det behöver knappast nämnas, men insatsen leder inte heller till något reguljärt arbete. anser att den viktigaste typ av målbild som bör finnas för samtliga insatser, åtgärder och program är reguljära, icke-subventionerade arbeten. Detta ska kontinuerligt dokumenteras, utvärderas, analyseras och följas upp. Det görs inte . Hör och häpna! Det görs inte . om effekter av Arbetsförmedling-ens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildning Regeringen måste vakna till och återkomma med en åtgärdslista, inklusive tidsangivelser för hur de ska få ordning på detta. En insats som får den här typen av effekt, resultat och kostnad går inte att försvara. Det kommer att bli jätteintressant att höra försvaret av den. Ta ert ansvar gentemot skattebetalarna! Men framför allt: Ta ert ansvar gentemot de arbetssökande! De förtjänar bättre. 110 (V): Denna debatt rör två olika rapporter från . Jag kommer bara att beröra betänkande AU15 om effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning. Där har vi i en reservation. Den yrkar jag bifall till. Förberedande och orienterande utbildning är en av Arbetsförmedlingens allra största insatser. Senast var det ungefär 75 000 personer som deltog i insatsen, till en kostnad av . Det är en insats som i och för sig har minskat, eftersom arbetslösheten totalt sett har minskat ganska drastiskt. Men vi vet att vi har en situation där många som blir kvar i den sjunkande arbetslösheten blir långtidsarbetslösa. Detta är en insats som ofta rör den gruppen. har granskat effekterna av denna insats över en . Granskningen visar att deltagare till exempel kunde få lägre arbetsinkomster än andra arbetslösa. Vi ska i och för sig vara noga här. Dels påverkas effekterna mycket av det som händer lite tidigare, något som delvis har ändrats med tiden, dels konstaterar man att det är bättre effekt av den här insatsen dels för personer födda utanför , dels för personer med kort utbildning, alltså de grupper som generellt har kommit att bli starkt överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. Det här betyder alltjämt att insatsen på det hela taget fungerar ganska dåligt eller möjligen kan sägas vara kontraproduktiv för en hel del andra deltagare. rekommenderar Arbetsförmedlingen bland annat att använda den här insatsen mer restriktivt och att skapa bättre förutsättningar för att utvärdera olika inriktningar av insatsen. Regeringen säger i sin skrivelse att den huvudsakligen instämmer i den problembeskrivning som redovisar och i de rekommendationer som lämnas. Regeringen konstaterar att det är svårt att fånga effekterna, eftersom det handlar om flera insatser med olika syften och målgrupper. Man har också gett en del uppföljningsuppdrag till Arbetsförmedlingen. Det är lätt att hålla med regeringen om det de säger som svar på den här granskningen från . Men det går inte att komma ifrån att det här är ett ganska stort problem. Här har vi alltså en mycket stor insats som på det hela taget är dyr och kan sägas vara ineffektiv. Från sida ser vi förstås allvarligt på den kritiken. Det jag vill understryka och problematisera här, vilket vi också gör i vår reservation, är att det blir för enkelt att bara säga att vi ska följa upp detta bättre och skruva i det så att det blir mer effektivt. Jag menar, och vi menar, att det som har framkommit måste ses i ett bredare perspektiv, att det är rimligt att med utgångspunkt i bland annat det som står i rapporten ifrågasätta en del av de dogmer inom arbetsmarknadspolitiken som både tidigare och nuvarande regering har låtit bli att peta i. om effekter av Arbetsförmedling-ens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildning är anhängare av en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det betyder att den arbetslöse ska erbjudas aktiva insatser för att bli bättre att ta sig in på eller återkomma till en arbetsmarknad som ständigt utvecklas. För att en sådan politik ska vara verkningsfull behöver insatserna vara konkreta, varierande och utformade med de arbetslösas och arbetsmarknadens behov i åtanke. , och särskilt efter högerregeringens tillträde 2006, har en sorts individualiserad bestraffningsfilosofi kommit att prägla delar av arbetsmarknadspolitiken. Detta har främst tagit sig uttryck i sänkningar av ersättningar och i försämrade inträdesvillkor i arbetslöshetsförsäkringen – försämringar som genom budgetsamarbetet den här mandatperioden tillsammans med regeringen har varit med om att delvis reparera. Även de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas innehåll har i viktiga avseenden förändrats , till det sämre. Högerregeringen drog till exempel kraftigt ned på de yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna och lät i stället den så kallade fas 3 växa. Även här har inriktningen på politiken mödosamt vänts, men trots allt detta finns det en stark kvarvarande idé om att arbetslösa som har en komplex situation och som står långt från arbetsmarknaden behöver ”aktiveras”, även om det sker genom åtgärder som kan ha ett tveksamt värde för den arbetslöse och som framför allt verkar ha till syfte att kontrollera den arbetslöses tid och vardag. Det är det här som jag menar kommer till uttryck även i problemen med en insats av typen Förberedande och orienterande utbildning. Precis som granskning visar finns det grupper med tydliga behov av grundläggande hjälp som kan ha rätt så god nytta av insatsen, och det är bra. Men det förefaller också uppenbart att många hänvisas till insatsen trots att såväl Arbetsförmedlingen som den arbetslöse själv vet eller på goda grunder misstänker att åtgärden inte har någon positiv effekt. Däremot finns det givetvis många anordnare som ser en möjlighet att organisera ett program och få betalt för det. Det för också med sig svårigheter med och kostnader för kontroll i ett läge där anordnare, myndigheter och arbetslösa kan ha incitament som går isär. För övrigt är det värt att notera att just de här problemen riskerar att öka dramatiskt om högerpartierna får som de vill och omvandlar Arbetsförmedlingen till en ren upphandlingsorganisation för att pumpa ut pengar till mer eller mindre fantasifulla kommersiella anordnare av den här sortens insatser. Vi hörde nu även hetsa upp sig och landa i ungefär samma typ av lösning. Vi kan se ett slags konjakseffekt. När det gällde vinster i välfärden hade man trevliga möten med näringslivslobbyister och bytte sedan politik. Här ser vi hur och förbereder sig för det man kallar för vår tids stora förvaltningsreform, som skulle handla om att erbjuda tjockare sugrör in i även den här branschen. Här finns det ju många goa miljarder att kalasa på, och då är naturligtvis ett parti som villigt och snabbt erbjuder sina politiska tjänster. om effekter av Arbetsförmedling-ens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildning De samhällsekonomiska kostnaderna för att ha det på det här sättet är stora, och då pratar jag om att man har insatser som verkar mest inriktade på att kontrollera de arbetslösa. Det handlar inte bara om effektiviteten som försöker undersöka, utan vi måste ta in sådana frågor som förlorat förtroende för arbetsmarknadspolitiken eller förlorade möjligheter för personer som är arbetslösa på grund av olika typer av problem och som inte får ett adekvat stöd från samhället. I detta sista plenum skulle jag ju önska att regeringen fick i uppdrag att inte bara se över den här insatsen utan också analysera de drivande idéerna bakom arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade till personer som står långt från arbetsmarknaden samt se över möjligheterna att i större utsträckning genomföra sådana åtgärder i Arbetsförmedlingens egen regi i stället för att upphandla dem. Det är vad reservation går ut på. Allra sist vill jag tacka för debatterna i utskottet och i kammaren och önska i alla fall de flesta en trevlig sommar och en spänstig valrörelse. Ett särskilt tack till kansliet för arbetsmarknadsutskottet som har varit mycket professionella och behjälpliga ! 111 (S): Även jag tänker bara prata om Förberedande och orienterande utbildning, AU15. Något som slår mig när jag sitter och lyssnar på den här debatten är frågan när vi senast såg en glad sverigedemokrat i talarstolen. Det har vi inte gjort heller, utan det var väldigt mycket ord som ramlade ned om katastrof, kris och det ena med det andra. Någonting kan vi väl vara glada över, ? Jobbtillväxten har ju varit fantastisk. Ta bara de nyanlända som står för merparten av dem som tar de nya jobben. ekonomi är jättestark. Låt oss glädjas åt det, , och visa respekt för att det fungerar här i landet. Trots en rekordstor asylinvandring har vi klarat etableringen mycket bättre än vad många tror, och resultatet blir bara bättre och bättre. kan vi läsa av att efter etableringsprogrammet är det av deltagarna som går till jobb eller studier, från en nivå . För dem som kom 2007 tog det åtta att börja etablera sig på arbetsmarknaden. När vi mäter är vi nere , och det minskar. Det går bra! Vi är jättebra på det här. En viktig orsak är naturligtvis att vi har en myndighet som jobbar bättre och bättre med de här frågorna. Arbetsförmedlingen, vill jag påstå, har länge varit i ett förändringsarbete och har bara blivit effektivare – bara en sådan sak som att man verkligen har fått igång samverkan med kommunerna och andra aktörer. Man är mycket duktigare nu när det gäller att samarbeta med arbetsgivare och företag. Det är mycket som sker där. och står här och slår sig för bröstet och hänvisar till en gammal rapport som har lämnat ifrån sig. Man gör det klassiska och sätter sig i knäet på , och så säger man i sina pamfletter och skriver även till utskottet att Arbetsförmedlingen kostar . Det är inte sant. Det kostar 8 ½ miljard att administrera löner och lokaler. 50 miljarder går till arbetslöshetsförsäkring och subventioner. Upphandling kostar 6 miljarder. Ändå skriver man att det kostar 80 miljarder. Om man ska spara mycket pengar får man väl ge sig på arbetslöshetsförsäkringen och andra ersättningar och förändra politiken helt och hållet. om effekter av Arbetsförmedling-ens Förberedande och orienterande utbildning och om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknads-utbildning Vem är bäst på att mäta detta? I matchningsupphandlingarna är det bara privata aktörer. Forskningen säger att mätningar visar att de inte är vare sig bättre eller sämre än de saker som Arbetsförmedlingen har gjort själv. Det är viktigt att vi verkligen diskuterar Arbetsförmedlingens uppdrag, men låt oss göra det på en saklig grund och inte som diskutera gårdagens arbetsförmedling. Det är väl så att det ligger någonting i den sverigedemokratiska politiken att befinna sig i gårdagen. Det här är min sista debatt, och då vill man ju vara snäll i talarstolen. Men jag måste ändå säga att nog är väl och verkligen duktiga på eländesbeskrivning. Jag hörde någon på tv skoja till det och säga att borde ha blivit jordbrukare för att han är så duktig på att sprida dynga runt i landet. Men det ska jag inte säga här, utan det hörde jag på tv. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vänder mig sedan till . har goda tankar om Arbetsförmedlingen, men det finns en stor utredning, , som ska se över vilka externa aktörer som kan tänkas vara med och på vilket sätt arbetet ska organiseras. Jag är precis som helt emot en privatiseringstanke. Jag träffar många aktörer när det gäller matchning. De talar naturligtvis om att de vill ta del av marknaden. Men jag säger till dem att problemet är att jag har svårt att tänka mig att de klarar av det. Vem är det som ska specialisera sig på olika kompetenser? Hur ska marknaden delas upp?