prot · H509122 · 2018-05-30 00:00:00 — Det handlar mer om att tydliggöra att möjligheten finns, i stället för att hitta på en massa annat hokuspokus som egentligen ingen har efterfrågat. säger också att skrivningarna förfinar och utvecklar systemet. Återigen: Jag kan inte förstå var. Det viktiga här hade varit att diskutera betänkande i dess helhet. När betänkandet presenterades gick vi moderater igång på stört. Vi tyckte att detta var spännande. Det hade kunnat handla om hur stor andel av högskoleproven som borde ingå i urvalssammanhang. Det kunde också ha handlat om huruvida man kan anpassa högskoleprovet så att engelskspråkiga hade kunnat göra provet på engelska i stället. Detta gav upphov till nya tankar. Vi måste också ställa om för att ta emot den skara nya människor som vill komma in på högskolan. Men om detta finns ingenting. Det enda vi har fått är samma regler som redan gäller . När det gäller att häva riksdagsbindningarna är det likväl ett sätt att frånta en möjlighet att tycka till om frågor som har ansetts vara så viktiga för riksdagsledamöter. 13 (S) replik: Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Jag förstod inte riktigt början av fråga. Hon sa ungefär så här: Ni hittar på annat hokuspokus. Men alla anföranden från allianspartiernas företrädare har gått ut på att vi inte gör någonting. Då kan vi ju inte ha hittat på något annat hokuspokus. Vi reformerar systemet och behåller sådant som vi tycker är bra. Det är helt naturligt. Varför ska vi ändra på det? Men vi på regeringssidan tillför saker som vi tycker gör detta bättre. Jag har sagt det tidigare och återkommer till det: Jag tycker att det förslag vi nu har gör att vi stärker det livslånga lärandet. Vi ger nämligen en tydlig signal om att om man inte har de formella vägarna – en klar gymnasieexamen – ska det finnas en andra chans. Regeringen öppnar nu upp för att bereda frågor om behörighetsprov, som jag tror stärker detta på ett utmärkt sätt. Principfrågan är vi dock oense om. Vad ska regeringen fatta beslut om? Vad ska fatta beslut om? Oavsett vilken regering vi har tycker jag att det är en rimlig princip att fattar beslut om ramarna. Sedan får regeringen i sitt förordningsarbete jobba vidare med detaljerna. Varför ska vi gå ifrån en sådan princip? På grund av riksdagsbindningarna har vi fått ett system som är väldigt svårförståeligt. Man lappar och lagar, och till slut begriper knappt någon hur det fungerar. Därför tycker jag att det är bra om vi fattar beslut om att häva riksdagsbindningarna. Vi ska fatta beslut om ramarna, sedan får regeringen gå vidare i förordningsarbetet med hur man vill utveckla systemet. 14 (MP): Att utvecklas och ta nya steg i sin yrkeskarriär är för många en dröm, en önskan och ett mål. För sedan träffade jag en gammal bekant som har jobbat som elektriker inom industrin . Han gick yrkesgymnasiet och har inte en fullständig högskolekompetens. Men han har under alla år genomgått kompetensutbildning på jobbet. I hans jobb ingår också att samarbeta med personer utomlands. Därför har han varit tvungen att lära sig engelska ordentligt. har barnen blivit stora, och han känner att det skulle fungera att vidareutbilda sig till elingenjör. Detta har han tänkt länge, men han saknar de betyg som behövs för att komma in på högskolan. Fler vägar till kunskap och en högskola för livslångt lärande är ett viktigt steg för att på ett tidseffektivt sätt ska kunna bli elingenjör. Att få sin kunskap validerad och kunna tillgodoräkna sig den är det som avgör om det blir möjligt för att studera. Alternativet för honom är att stanna kvar på golvet. Många branscher skriker efter rätt kompetens. Med fler möjligheter att skola om sig mitt i livet skapar vi en mer flexibel arbetsmarknad som kan förse arbetsgivare med den kunskap de behöver. öppnas en väg in i högskolan för de yrkesverksamma som saknar en fullständig gymnasieexamen men som i sitt arbete har tillgodogjort sig de kunskaper som krävs för högskolestudier. För grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en sådan utbildning. , ordförande i , uttrycker detta på ett lite enklare sätt: ”Det viktiga är att ha rätt kompetens för att studera på högskolan, inte hur man har uppnått den.” bibehålls högskoleprovet som ett sätt för yrkesverksamma att söka in på högskolans mest attraktiva utbildningar. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Detta innebär en positiv förändring för landets högskolor och universitet. Högskolorna kommer att få större möjligheter att avgöra vilka urvalsmetoder och särskilda behörigheter som är ändamålsenliga för deras utbildningar. Stora utbildningar inom bristyrken, främst för blivande ingenjörer och lärare, har problem med att många inte fullföljer utbildningen. De som har antagits via högskoleprovet tenderar till större del att hoppa av sina studier. Världen har förändrats snabbt, och det finns många olika vägar till kunskap . ”Open university” och ”free learning” är ett par exempel på hur man kan skaffa sig utbildning från andra länder i sitt hem. Därför behövs det fler sätt att bedöma den reella kompetens som behövs för att lyckas med både utbildningen och jobbet. tror på folkbildningen och det livslånga lärandet. Samhället och näringslivet tjänar som sagt på att arbetskraften inte är statisk utan kan utvecklas efter kompetensbehoven. Många av oss har inte gått spikrakt genom livet. Det val som var helt rätt när det gjordes efter högstadiet kan omvärderas genom livet. Nya utmaningar står för dörren. När jag var barn kallades en person som bytte jobb för hoppjerka. är det en tillgång när cv:t ska skrivas. Kanske är det också så att kroppen eller själen säger ifrån, så att man behöver byta bana för att undvika sjukskrivning. Ett livslångt lärande gynnar alla. Därför är det med glädje jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer. 15 (M) replik: Jag ska inte bli långvarig här i talarstolen. Men jag blir konfunderad. Har man kontroll på vad reell kompetens egentligen innebär? Återigen hör vi från talarstolen från regeringssidan det här om hur allt plötsligt blir så transparent. Vi får höra om , som vill bli elingenjör. Helt plötsligt får man nya vägar in på högskolan som man tidigare inte haft. Men vad är det i så fall som ger honom de här nya vägarna in till högskolan? Det skulle jag vilja fråga . Regeringen har gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att stärka lärosätenas roll i bedömningen av reell kompetens, så att det görs oftare och i högre grad. Vad är det då utöver detta som gör att vi helt plötsligt får det här tydliga systemet som möjliggör för alla att komma in? Det låter som att man tidigare inte har haft den förutsättningen, men det stämmer inte. 16 (MP) replik: Om riksdagsbindningen försvinner kommer ju varje högskola och universitet genom förordningar från regeringen att få större möjligheter att utverka det som elever behöver för just sin utbildning. I och med att den möjligheten ökar kommer det också att bli mindre komplicerat. Det är som säger: Det finns mycket som är bra och som redan finns. Men det här behöver lättas upp, så att varje institution får möjlighet att mer pricksäkert ta in sina studerande. Det gör det lättare för till exempel att komma in med den kompetens som han har skaffat sig. 17 (M) replik: Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Jag tackar för svaret. Men faktum är ju att urvalet går till så att minst en tredjedel tas in på betyg, minst en tredjedel på högskoleprov och högst en tredjedel baserat på lärosätenas urval. Regeringen tillför inget nytt på det området. Jag tycker att det hade varit viktigare om vi gemensamt hade kunnat kommunicera att vi tycker att de tillträdesregler som gäller är bra och att man sedan kommer att återkomma i samband med att man tar ett helhetsgrepp på . Vi har många viktiga frågor att diskutera framgent, men vi måste ju veta vad som faktiskt gäller och i vad mån det här tillför något nytt. Det är där vår kritik ligger, för det tillför inte något nytt. 18 (MP) replik: Jag är helt överens med om att det finns många viktiga frågor att diskutera framgent. Det är ju inte bara det här med reell kompetens som ska prövas. Man måste också fråga sig: Vad är ett betyg värt? Hur säkerställer vi att det fungerar med betygen? Det pratas så väldigt mycket om att det är så viktigt att ha ett gymnasiebetyg för att komma in på högskolan, men det visar sig att många som får höga betyg från gymnasiet inte klarar högskolan ändå. Betygen är ett väldigt trubbigt verktyg för att möta utbildningen. Och hur ska vi göra med högskoleproven? De läcker, människor sitter och fuskar och så vidare. Visst, – vi har jättemånga viktiga frågor att diskutera framgent! 19 Statsrådet (S): Som vi har hört här tidigare är högskolan för regeringen en helt bärande stomme i vårt gemensamma samhällsbygge. Det har varit vägledande för oss från dag ett i det tydliga vägval som vi har gjort att ska konkurrera med kunskap, innovationsförmåga och kompetens. Grunden för det är högkvalitativ utbildning och forskning. Det ska vi göra i stället för att fattar beslut om lägre löner och massiva skattesänkningar, vilket är det alternativ som föreslås. Jag kan meddela att det verkligen är det vägvalet som ligger fast för oss. Det är därför vi fortsätter att investera i både utbildning och forskning, och det är därför vi vill fortsätta att utveckla högskolan i takt med att vårt samhälle förändras. Det går nämligen inte att luta sig tillbaka. är en del av en alltmer global värld, med en arbetsmarknad som präglas av snabb teknisk utveckling och en stigande efterfrågan på högskoleutbildade, liksom på yrkesutbildade. finns 100 000 lediga jobb som inte kan tillsättas på grund av att man inte hittar rätt kompetens. står vi inför en rad samhällsutmaningar, precis som vi hörde från : hälsoutmaningen, klimatutmaningen och digitaliseringen. Det som verkligen skär rakt igenom hela vårt samhälle just nu är digitaliseringen och AI. Vi ser hur gamla yrken försvinner som helt nya skapas. Vi ser också hur de yrken som finns förändras. Vi ser hur forskning och innovation samt näringsliv och samhällsservice förändras allt snabbare. Det här ställer krav. Vi måste rusta människor och samhällen inför detta, så att människor kan känna sig trygga men också så att det skapas möjligheter för vidare utbildning – möjligheter som vi måste tillvarata för att skapa framtidens högskola. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Utifrån position som kunskapsnation har vi en bra startposition. är vägen framåt att fortsätta investera och göra det möjligt för fler än att studera vidare och bidra till vårt gemensamma samhällsbygge. Men för att det ska vara möjligt krävs även att vårt utbildningssystem fortsätter att hålla hög kvalitet och är i takt med tiden, och då behöver högskolan utvecklas. På samma sätt som stora reformer genomfördes för att fler skulle kunna utbilda sig behöver vi göra mer för 2020-talets behov. Jag har en tydlig målbild. Det gäller de tre teman som vi redan har hört om här . Det handlar om att säkra en god tillgång till utbildning av hög kvalitet för människor i hela landet, under hela livet och för hela världen. För att möjliggöra detta är den proposition som vi debatterar en helt nödvändig byggsten. Genom propositionen föreslår vi ett nytt ramverk för vägen in i högskolan och lägger ett tydligt fokus på kompetens. Vi ser att de som söker till högskolan ska ha den kompetens som behövs för att kunna ta till sig och läsa klart sin utbildning oavsett hur den kompetensen har förvärvats. Det ersätter gamla regelverk som har lappats och lagats under en alltför . Vårt nya förslag gör det tydligt vad som krävs för att läsa på högskolan, oavsett om du har gått på gymnasiet och vill läsa på högskolan eller om du senare i livet behöver eller vill läsa på högskolan. Vi ser att kompetens ska värderas och tas till vara, och det inkluderar kompetens som har förvärvats genom arbetslivet. Propositionen lägger därför grunden för att kunna införa ett nytt nationellt prov för att värdera människors kompetens. Vi ser att erfarenheten och kunskaperna från ett långt arbetsliv är något värdefullt som ska kunna värderas. Det här behövs. Kompetensbehoven i industrin och välfärden gör att vi måste se till att människor kan utbilda sig och vidareutbilda sig. Vi kan inte slösa bort människors kompetens. Vi behöver ta den till vara när vi har 100 000 lediga jobb och en värld som ändras allt snabbare av digitaliseringen. Fler kommer att behöva byta bana eller bygga på med nya kunskaper under hela arbetslivet. Därför måste möjligheterna öka för människor att göra det. Vi säger att vi behöver kunna skapa möjligheter för människor att både växa och växla under hela livet. Det innebär att universitet och högskolor också måste förändras i takt med dessa nya behov. När jag träffar utbildningsministrar från andra delar av världen är vi helt eniga om att framtidens campus kommer vara fyllda inte bara med unga människor utan med människor i alla åldrar. Då behöver vi också moderna regler för tillträdet till högskolan. Förutom fokus på kompetens ställer vi också tydliga krav. Det nya ramverket gör det tydligt att de som kommer in på en utbildning också ska ha det som krävs för att kunna ta till sig och slutföra utbildningen. Det är bra både för samhället och för individerna. Vi gör det tydligt att för vissa utbildningar som till exempel lärarutbildningen kan det behövas särskilda krav för att bli behörig. Med ramverket lägger vi grunden för att till exempel kunna införa ett särskilt antagningsprov för lärarstuderande. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Där vi har problem med genomströmningen utifrån att det är för låg konkurrens om platserna och där vi ser att högskoleprovet inte prognostiserar på ett bra sätt hur någon ska klara en lång utbildning ska man kunna minska högskoleprovets andel av urvalet för de utbildningarna. Det är just för att fler med betyg ska kunna komma in. Sammantaget behöver den här propositionen för att föra högskolan framåt och möta de behov som finns. Jag har noterat att de borgerliga partierna här i kammaren kommer att yrka avslag på hela propositionen, och jag beklagar det. Arbetslivserfarenhet ska också kunna löna sig. Erfarenheter från ett långt arbetsliv ska spela stor roll. Allt annat är extremt omodernt och bakåtsträvande. Mitt och regeringens mål är att skapa en högskola som möter 2020-talets behov med tillgång till utbildning för människor i hela landet och under hela livet. Vi har arbetat hårt för att tillföra nya resurser till högskolan när det gäller både utbildningsplatser och forskning. Det handlar också om särskilda kvalitetspengar för kompletterande utbildning för dem med utländsk utbildning och för att stärka forskningen på samtliga av våra högskolor och universitet. Detta blir nu ännu ett viktigt steg på vägen. Det kommer att lägga grunden för ytterligare fortsatt arbete. Det är vägen framåt. Inte låga lagstadgade låga löner och massiva skattesänkningar. 20 (C) replik: Statsrådet inleder och avslutar sitt anförande med att ska konkurrera med kompetens och inte låga löner. Det är väldigt anmärkningsvärt med tanke på att regeringens politik snarare går ut på att vi ska konkurrera med kompetens med låga löner. är det land i hela och västvärlden där utbildning lönar sig sämst. Men det var inte det jag skulle ställa min fråga om. Det handlar om tydlighet och ett transparent tillträdessystem. Statsrådet säger i sitt anförande att det blir mer tydligt och transparent. säger hon att man ska öppna möjligheten för lärosäten att frångå de urvalsgrunder som finns med en tredjedel betyg, en tredjedel högskoleprov och en tredjedel upp till lärosätet. Man är öppen för att möjliggöra det i större utsträckning, och regeringen skriver likaså om det i sin proposition. På vilket sätt blir det ett mer öppet och transparent system om man öppnar möjligheten för att göra undantag från det system som regeringen lägger fram? Jag har ägnat åt att läsa om Socialdemokraternas politik då de satt i opposition 2014. De var ganska kritiska mot högskoleprovet. De pekade på att det har dålig prognosförmåga och framför allt gynnade män i högre sociala grupper, som de skrev. På vilket sätt möter regeringen det i den proposition som är framlagd? 21 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket, , för dina frågor! Det är viktigt att de som kommer in på den högre utbildningen har färdigheterna för att kunna fullfölja sin utbildning. Att få avhopp är plågsamt för individen och också ett resursslöseri för samhället. Därför behöver vi ta till oss de kunskaper som olika studier har visat. De har visat bland annat precis det som du säger. Till vissa långa utbildningar har högskoleprovet en väldigt dålig prognosförmåga. Men högskoleprovet har förändrats . vet vi att det har bättre prognosförmåga . Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Här vill jag säga någonting om att följa det utredaren föreslår om att man ska ta in ännu fler via betygsurvalet. finns det studier som visar att framför allt friskolekoncernerna sätter glädjebetyg. De elever som kommer från friskolorna har mycket svårare att klara högskoleutbildning än de som kommer från de kommunala skolorna där man sätter mer rättvisande betyg. Här har jag en fråga om hur ni ser på det från . Ni vill inte ta tag i frågan som rör friskolornas vinstuttag och inte heller frågan om just glädjebetygen utan ser att vi utan problem bara skulle kunna öka intaget. Vad ser du för risker med att människor kommer att välja ännu oftare att gå till friskolorna för att få de betyg som krävs för att komma in på sina drömutbildningar, gå före de elever som kämpar i de kommunala gymnasieskolorna, och sedan inte har de kompetenser som krävs för att fullfölja en högskoleutbildning? 22 (C) replik: Statsrådet vill uppenbarligen prata om allt annat än det som läggs fram i propositionen. Jag har full förståelse för det, för det är en väldigt tunn proposition som är lagd på bord när det gäller tillträde till den högre utbildningen. Man pratar om friskolor, om låga löner och så vidare. Men det här handlar om en proposition om tillträdet till den högre utbildningen. Vi har från sida en tydlig syn att man borde gynnas av att ha gått gymnasieskolan och att högskolan är nästa steg. Därför vill vi ha en större andel som tas in via betygsgruppen. Vi ser att lärosätena behöver få en stärkt autonomi, och vi skulle därför vilja utöka den grupp där lärosätena utifrån utbildningen själva kan bestämma vilka urvalsgrunder som ska gälla för att studenter ska få komma in. Statsrådet svarar inte på frågan kopplad till på vilket sätt det blir mer tydligt och transparent om man gör som ni skriver i propositionen om att kunna göra undantag från dagens bestämmelser om högskoleprovet och att lärosätena ska justera detta. Lärosätena ska alltså söka tillstånd för att kunna ha andra urvalsgrupper. På vilket sätt blir det ett mer transparent tillträdessystem för de högre utbildningarna? 23 Statsrådet (S) replik: Tack för frågan, ! Transparensen i ramverket är just att det är lappat och lagat, utan det uttrycks tydligt vad vi ställer för krav. Vi kommer också att uttrycka vilka krav som ställs på kompetens för att kunna klara en högskoleutbildning. Vi gör inte någon värdering av var man har tillgodogjort sig kompetenserna, men de ska visas upp. Här ser vi stora problem. Du nämnde högskoleprovet, och jag nämnde betygsurvalet. Om vi inte kan lita på att betygen är rättvisande kommer människor att komma in på högskolan trots att de saknar de rätta kompetenserna. Detta sker som ni vill avslå förslaget om att man ska kunna skriva ett nationellt behörighetsprov för att på det sättet visa att man har rätt kompetenser för att kunna slutföra en högskoleutbildning. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Jag ser detta som problematiskt, för det visar att man snarare vill gynna vissa former än just kompetens och krav. Det är det som är tydligheten och transparensen i det förslag som ligger på bord. Vi öppnar också fler vägar in som bygger just på både kompetenser och krav. Jag noterar att det ni har kunnat enas om är att vara emot det nya och moderna och att hålla fast vid det gamla. Jag beklagar det, för jag tror verkligen att vi hade behövt en bred samsyn på att högskolan behöver moderniseras för att klara kompetensförsörjning och livslångt lärande. 24 (M) replik: Rätt kompetens – det är vi absolut överens om! Detta handlar om en investering som en individ gör och en investering som ett samhälle gör. Vi är också överens, precis som jag har sagt tidigare, om att detta handlar om att vi kan skaffa oss kompetens på nya vägar. Också den delen måste kunna bedömas. Därför blir det så förvånande att regeringen nu ändå framhärdar i att detta är det nya transparenta systemet och att det är så här tillträdesregler ska se ut. De ser ju redan ut på detta vis! När man hör regeringsföreträdare tala i talarstolen får man på något vis känslan av att det här handlar om något slags betyg på regeringens högskolepolitik. Det är inte det vi diskuterar . Vi diskuterar hur vi ska tydliggöra för presumtiva studenter, som gode vän som ville bli elingenjör. Vad ska han göra? Och vad är det som kan få honom att ta steget in på högskolan när han vill ställa om mitt i livet? Jag är ledsen att säga det, men jag kan inte se i vad mån dessa förslag och den proposition som vi nu diskuterar ökar denna möjlighet. Varför kan man i så fall inte fortsätta att kalla reell kompetens för reell kompetens? Det är väl vad det handlar om? Måste man utreda nya kompetenser när man ändå säger att framgent kommer att söka på gymnasiebetyg eller motsvarande? Det är alltså för resterande man ska ha en ny typ av kompetens. Varför kan det inte bara få fortsätta att heta reell kompetens? Hur ser ministern på att avråder från att införa detta, att också avråder från det och att UHR är starkt tveksamt? 25 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket, , för denna fråga! Som jag uttryckte det går den nya vägen in via det nationella behörighetsgivande provet. Det är det som ska mäta dessa kompetenser. Att också formulera dessa kompetenser kommer att hjälpa när man ska validera vad som krävs för till exempel särskild behörighet. Det nationella behörighetsgivande provet är just till för att få allmän behörighet. Det kommer att underlätta för dem som har en yrkesutbildning sedan gammalt. verkar det tyvärr så att inte heller yrkesutbildningen kommer att kunna ge högskolebehörighet sedan ändrade sig i frågan. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande Vårt förslag kommer att innebära att människor inte stoppas bara för att de valde en yrkesutbildning under gymnasiet. De har en möjlighet att komma tillbaka till högskoleutbildningen. Det kan, precis som vi hör, vara för att individen själv vill utvecklas. Men det kan också vara för att jobbet förändras. Låt oss säga att man har utbildat sig till maskinförare , och kanske maskinerna är helt självkörande. Det som då behövs är programmerare. Det ni säger är att dessa människor ska stanna kvar och vara maskinförare om de inte vill gå långa utbildningar via komvux. Att vilja cementera klassamhället i när arbetsmarknaden och världen förändras allt snabbare är verkligen helt häpnadsväckande. Men jag hoppas att ni kan ändra er när det gäller att också yrkesutbildningar ska ge grundläggande högskolebehörighet. Om ni inte klarar av det hoppas jag att ni ställer er bakom det nationella behörighetsprovet. 26 (M) replik: Tack, ministern, för svaren! Att vi vill cementera ett klassamhälle – det skär i själen att höra ministern uttala detta när man vet vad vi faktiskt gör . Vi vet hur stor utslagningen är i steget mellan grundskola och gymnasieskola. Vi vet hur många som inte kan fullfölja sin gymnasieutbildning, och vi vet hur många av dem på yrkesprogrammen som inte gör det.