prot · H50999 · 2018-04-17 00:00:00 — När ett ämne diskuteras och debattdeltagare plötsligt börjar tala om något annat känner de förmodligen att de inte håller på att vinna den debatten och talar därför hellre om skatter eller regeringsfrågan. En retorisk teknik som ibland används är en så kallad halmgubbe, alltså att man påstår att motståndaren har en åsikt som denne inte har. Det är detta justitie- och inrikesministern gör när han anklagar för att vilja riva upp organisationsreformen. Det finns absolut ingen sådan avsikt från vare sig Liberalerna, såvitt jag vet, eller Alliansen. I stället är det precis som själv säger, att det kan behövas justeringar, och här är vi helt överens med regeringen. Så till resursfrågan. Sent omsider kom regeringen med löften om mer resurser. Det gick fort från ”inte på kartan” till det man själv raljerat över som polisbingo. Men bättre ett sent uppvaknade än inget alls. Problemet är bara att för som går blir det dyrare och svårare att vända utvecklingen. Vår satsning inleddes med 2,1 miljarder i förstärkning. ligger vår satsning på 9 miljarder, och jag är tveksam till om det kommer att räcka. Ytterligare 1 miljard behövs för att stärka den övriga rättskedjan: åklageriet, vittnesskyddet och NFC, Nationellt forensiskt centrum, som är en flaskhals. Man blir inte polis för att bli rik, men man kanske undviker att bli polis för att man inte vill bli fattig. Här måste vi ge förutsättningar för löneökningar. 23 (V): Jag har världens roligaste jobb, men berätta det inte för någon, sa en polis till mig. Jag tror att det är så många poliser känner: Jag har världens bästa jobb, men det är lite tungt just . Aktuell debatt med anledning av bemanningssitua-tionen inom polisen Som polis upplever man otroligt mycket, och det är ett väldigt varierande arbete. Det är viktigt, riskfyllt och stimulerande. Polisens arbete engagerar också allmänheten. Polisens arbetsuppgifter berör oss alla. Det är ju polisen som ska hålla ordning, skapa trygghet och vara där när vi är som allra mest utsatta. Därför blir man upprörd när polis efter polis vittnar om att det inte fungerar: Vi är för få, vi tjänar för lite och vi orkar inte riktigt. Den stora frågan är hur vi ska lösa polisens situation. Det spelar ingen roll hur upprörda vi är här i kammaren; vi måste lösa problemet. Det handlar om tilldelning av mer ekonomiska medel och om antalet utbildade, men det handlar också om en organisation som måste sätta sig och få arbetsro. Gör inte polisen till ett politiskt slagträ för att kritisera regeringen, utan lita på att polisen som myndighet kan sköta sitt uppdrag. Självfallet ska vi stå till tjänst och tillföra de resurser som krävs, vilket också görs i den budget som har presenterats. Vi får dock inte blunda för de utmaningar som polisen står inför, och därför måste vi politiker vara aktsamma med att ålägga polisen mer uppgifter bara för att frågan står högt upp på den politiska dagordningen. 24 (L): Även vi liberaler vill rikta ett tack till våra moderata kollegor för att ni tog initiativet till denna viktiga debatt. Vi har försökt att lyfta upp problemet med polisavhoppen, som är det mest akuta när det gäller , och efterfrågat åtgärder för att locka tillbaka de hundratals poliser som har slutat och, inte minst, för att behålla de poliser som trivs på sitt jobb men tycker att det är tungt, precis som kollegan var inne på. Tyvärr konstaterar jag att de förslag som vi har sett från regeringen inte kommer att hantera den akuta situationen , utan man vill hänvisa till kommande utbildningsomgångar och 2020. Det är viktigt för allmänheten – de som Liberalerna valde att öppna denna debatt med – och deras trygghet att signalera att det är viktigt att vi snabbt kan locka tillbaka de poliser som har lämnat polisyrket. Då krävs en bättre arbetsmiljö. Vi i Liberalerna tycker att det var synd att regeringen avslutade utredningen om att renodla polisens arbetsuppgifter. Frågan om karriärmöjligheter och utvecklingsmöjligheter tillkom som myndighetsuppdrag först . Man ska jobba hela detta år, så vi kommer inte att se några konkreta, faktiska förändringar, trots att vi har denna tuffa situation. Det som vi har valt att lyfta upp särskilt i vår budget innevarande år är en lönesatsning för polisen på motsvarande 4 000 , för alla poliser. Här ser vi inte heller några konkreta förslag från regeringen. Avslutningsvis konstaterar jag att det 2015, 2016 och 2017 var fler poliser som lämnade yrket än som anställdes. Det är detta som är problemet: att det inte är tillräckligt attraktivt. Jag hoppas att vi med denna debatt har visat hur vi vill vända denna utveckling. 25 (KD): Aktuell debatt med anledning av bemanningssitua-tionen inom polisen Jag vill återigen tacka för initiativet till denna angelägna debatt. Den stora frågan har varit om det ska finnas en riktad lönesatsning på polisen i budgeten, för att få upp polislönerna, framför allt för dem i yttre tjänst, som vi har fokuserat på, och för att få stopp på de massavhopp vi har sett, med rekordmånga unga poliser som har lämnat yrket som vi ser att otryggheten ökar. har en plan för hur vi ska nå 10 000 fler poliser till 2025. Regeringen svänger sig med denna siffra men saknar en plan för hur vi nå upp till så många fler poliser. Vi tycker att det behövs en plan för att man ska få en ökad polistäthet, när vi ser att den är den lägsta . ondgjorde sig över inlägg som rörde polisomorganisationen. Vi har fått besked från flera av mina allianskamrater. Det är klart att grunden för polisomorganisationen ligger fast, men det som Liberalerna, och vi kristdemokrater talar om är att vi behöver göra en del justeringar. För vår del handlar det om att rulla tillbaka en del av mandatet till lokalpolischeferna. Syftet med hela omorganisationen var att få ett ökat tryck nedåt i organisationen och att få mer resurser och fler personer i de lokala polisområdena. När vi nu ser att så inte blivit fallet räcker det inte med att bara stå här i talarstolen, som gjorde, och säga att det är klart att det kan behövas justeringar. Ja, det tycker vi också, och det är därför vi pekar på ett antal justeringar som behöver göras. Spara på brösttonerna när det gäller att Alliansen vill riva upp hela omorganisationen, och kom med konkreta förslag på de justeringar som ni anser behöver göras i stället! Det tycker jag vore mer hedersamt i en debatt som handlar om hur vi ska få ut mer resurser till poliserna i lokalpolisområdena. Öka polistätheten snarare än att svänga er med begrepp och hitta på argument som inte finns! Tack för debatten! 26 Justitie- och inrikesminister (S): Tack för debatten! Jag måste säga att jag ärligt talat inte alls tycker att det blev särskilt mycket mer klargörande. Där är vi inte överens. När det gäller lönefrågan slår man in öppna dörrar. Där har parterna tagit sitt ansvar. Jag konstaterar att det redan i vår blir en rejäl löneökning. pratar om några tusenlappar – det är deras löfte. Redan i vår går det alltså ut en löneökning som är den högsta på arbetsmarknaden. Man har tecknat ett avtal som ligger väsentligt över det så kallade märket för övriga grupper. Det verkar som att ni i Alliansen är helt besatta av lönefrågan. I andra diskussioner här i kammaren vill ni lagstifta om sänkta löner för låginkomsttagarna, och sedan vill ni fatta riksdagsbeslut om höjda löner för andra grupper. Lönefrågan i dess helhet ligger på parterna att ta ansvar för – det är en viktig del av arbetsmarknadsmodellen. Om ni hade velat sätta löner borde ni ha engagerat er fackligt, för det är där man diskuterar lönefrågor och lönebildning. Sedan ska vi förstås se till att vi har resurser så att vi klarar av de avtal som ingås. Det är självklart, och det är precis därför vi nu ökar resurstillgången så mycket som vi gör för polisen. Aktuell debatt med anledning av bemanningssitua-tionen inom polisen Det blev inte mycket mer klargörande när det gäller organisationsfrågan. Det jag hörde var att en av era företrädare sa att delar ska rivas upp. En annan sa alldeles att vi ska rulla tillbaka mandatet. Jag säger, och det är den signal som jag tror går ut till en del poliser, att detta mandat faktiskt måste ligga på myndigheten. Jag litar på den och på att rikspolischefen gör rätt bedömningar. Vi ska inte gå in politiskt och hålla på och detaljstyra där i alltför hög utsträckning, utan vi ska ge dem förutsättningar. De kommer att klara detta alldeles utmärkt, och då levererar de bäst. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:478 Interpellation 2017/18:478 Kulturmomsen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:483 Interpellation 2017/18:483 Utfasningsplan för miljöskadliga subventioner av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:485 Interpellation 2017/18:485 som pilotprojekt för självförsörjande energisystem av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:490 Interpellation 2017/18:490 Åtgärder för att nå miljömålen av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM68 Förordning och principer om att minska och förebygga uppkomsten av nödlidande lån KOM(2018) 134 till finansutskottet 2017/18:FPM69 Direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter KOM(2018) 135 till finansutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:99 till finansutskottet Förslagspunkt 1 till finansutskottet Förslagspunkt 2–5 till 2017/18:98 till skatteutskottet 2017/18:101 till finansutskottet 2017/18:4083, 4114 och 4124 till justitieutskottet 2017/18:4099 och 4104 till § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:KU23 Ny dataskyddslag 2017/18:KU24 Anpassning av valdatabaslagen till EU:s dataskyddsförordning 2017/18:KU25 Anpassning av vissa lagar inom riksdagsområdet till EU:s dataskyddsförordning 2017/18:KU36 Författningsfrågor 2017/18:KU37 Offentlig förvaltning 2017/18:JuU33 Anpassning av domstolsdatalagen till EU:s dataskyddsförordning 2017/18:CU19 Några civilrättsliga anpassningar till EU:s dataskyddsförordning 2017/18:CU21 En anpassning till dataskyddsförordningen av lagar inom Miljö‑ och verksamhetsområde 2017/18:SkU15 Anpassningar av vissa författningar inom skatt, tull och exekution till EU:s dataskyddsförordning 2017/18:AU12 Anpassningar av registerförfattningar på arbetsmarknadsområdet till EU:s dataskyddsförordning Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2017/18:MJU16 Livsmedelspolitik 2017/18:MJU18 Landsbygdspolitik 2017/18:NU12 Näringspolitik 2017/18:NU17 Myndighetsuppgifter på elområdet § 7 Svar på interpellation 2017/18:457 om försäljning av vildsvinskött 27 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av förslaget från , , och samt om jag är beredd att ta initiativ till en lagändring i syfte att ge jägare möjlighet att sälja trikintestat vildsvinskött i mindre volymer direkt till konsument liksom till näringsidkare, såsom lokala restauranger. Jag vill börja med att säga att jag är väl medveten om de problem som vildsvinen orsakar, såväl i trafiken som i lantbruket, och att det är viktigt att komma till rätta med detta. Regeringen arbetar kontinuerligt med vildsvinsfrågan och följer resultaten av olika aktörers initiativ. I den nationella livsmedelsstrategin gör regeringen bedömningen att tillväxtpotentialen hos marknaden för svenskt vilt bör tas till vara och att möjligheten till avsättning av fällt vilt bör öka, även om det givetvis är konsumenterna som driver efterfrågan. När det kommer till vildsvin måste vi ta hänsyn till att de särskiljer sig från annat vilt i och med att de kan vara bärare av trikiner. Detta ställer andra krav för att uppnå en godkänd nivå av livsmedelssäkerhet. För regeringen är det av största vikt att konsumenters hälsa inte äventyras av livsmedel som kan vara skadliga. måste kött av vildsvin passera en godkänd vilthanteringsanläggning innan det får levereras till konsument. I ett system där jägare har möjlighet att sälja vildsvinskött direkt till konsument måste samma nivå av livsmedelssäkerhet uppnås. Regeringen har tagit emot förslaget från LRF och , och vi kommer att titta närmare på det. Jag ser mycket positivt på att lantbrukare och jägare tillsammans engagerar sig i vildsvinsfrågan. Det krävs ett brett engagemang från alla parter för att ta sig an de problem som vildsvinen orsakar, men också för att ta till vara den jaktliga resurs som vildsvinen utgör. Mitt och regeringens mål är att vi ska ha en välfungerande och effektiv hantering av vildsvinskött, där köttet som når marknaden är säkert. 28 (M): Jag tackar ministern för svaret. Detta är en fråga som jag har varit mycket engagerad i vid det här laget. Första gången som jag lyfte fram denna fråga här i kammaren var 2012 eller 2013. Alltjämt tycker jag att detta är en viktig fråga – att skapa bättre avsättningsmöjligheter för vildsvinsköttet i syfte att därigenom helt enkelt skapa bättre möjligheter för ett ökat jakttryck på vildsvinen. Som ministern nämnde i sitt svar orsakar vildsvinen en hel del skador, framför allt för jordbruket men också i trafiken. Jag vill minnas att det var omkring 6 000 trafikolyckor. Det finns också många villaägare, fotbollsföreningar och andra som har drabbats hårt av vildsvinens framfart i trädgårdar och på fotbollsplaner. är vildsvinet ett fantastiskt vilt. Det är ett vilt som många jägare uppskattar att jaga, och det är ett gott kött och ett bra livsmedel som fler borde upptäcka. Därför är det bra att det lyfts fram i livsmedelsstrategin och att kunskapen sakta men säkert ökar hos konsumenter, krögare och andra om att vildsvinsköttet är en bra resurs att ta till vara. Vi har sett en närmast explosionsartad ökning av antalet vildsvin i . Jag tittade på avskjutningsstatistiken tillbaka i tiden. sköts det inte fler än 334 vildsvin. Det kan jämföras med fjolårets 102 923. Det är en ganska tydlig indikator på hur snabbt vildsvinsstammen har vuxit. Jägarna har blivit bättre på att jaga, och kunskapen inom jägarkåren har ökat. Man har också fått fram bättre hundar. Vi har även gjort en hel del politiskt för att förbättra förutsättningarna för en god förvaltning. Alliansregeringen skapade till exempel bättre möjligheter att ha fast belysning vid åtelplatser och att ha bildförstärkare. Och äntligen är vi på väg att hitta en lösning när det gäller åtelkameror. Det är alltså viktiga frågor. Men fortsatt är det just avsättningsmöjligheterna som är akilleshälen. Det är det som gör att jakttrycket inte ökar mer och att jakttrycket helt enkelt är otillräckligt för att hålla stammen i balans och hålla skadenivåerna på för jordbruket och andra acceptabla nivåer. När jag är runt i och träffar lantbrukare säger man på vissa håll i att vildsvinsstammarna är det största problemet mot jordbruksföretagens möjligheter att utvecklas och att det är en av de starkast bidragande orsakerna till att man faktiskt funderar på att sluta med sin verksamhet. Det är ett tecken på att vildsvinsförvaltningen ännu inte riktigt fungerar fullt ut och att avskjutningen inte är tillräckligt stor. Då är det just avsättningsmöjligheterna som är centrala och viktiga. Ingen jagar för att slänga köttet. Därför ser vi en situation där många jägare jagar tills den egna frysboxen är full. Men sedan går de inte vidare med att sälja för att det blir för bökigt att gå vägen via en vilthanteringsanläggning. Sedan jag lyfte fram denna fråga första gången har vi sett att har haft ett system där man har låtit jägare sälja kött direkt till konsumenter, krögare och andra och att det har fungerat väl. Jag välkomnar därför att landsbygdsministern i detta svar var betydligt mer öppen än han var när vi senast debatterade denna fråga här i kammaren. Då var ministerns svar: är jag inte beredd att göra några förändringar. var det tack och lov lite annat ljud i skällan och en betydligt större öppenhet. Ministern får därför gärna lägga ut texten lite grann om hur arbetet framåt nu ser ut med att titta på det förslag som har presenterats av och . 29 (KD): Jag tackar ledamoten som har lyft fram denna mycket viktiga fråga. När många av oss är ute och lyssnar på bönderna tar de upp att lönsamheten är bekymmersam för mjölkbönderna. Det andra som de tar upp är just vildsvinen och de bekymmer som de medför. Precis som vi hörde här är det enorma skador som vildsvinen orsakar med sitt bökande. För jordbruket kostar detta över 1 miljard. Därför är det så viktigt att vi nu faktiskt får någonting gjort. När jag är ute och talar med lantbrukare säger de att vi ska komma ifrån detta pratstadium till att göra något och göra skillnad. Som ledamoten var inne på är det jägarna som är så viktiga för oss. De är våra bästa vänner i detta fall, eftersom de skjuter väldigt många vildsvin. Men bekymret är, som vi har varit inne på här, att man egentligen inte ens får ge bort vildsvinskött. Man får själv använda det och lägga det i sin egen frysbox och på sin egen grill. Men när det finns så många vildsvin är det klart att det är bekymmersamt när man inte får avsättning för detta kött. Det system som har funkar mycket bra. Därför behöver vi inte hitta på något nytt, utan vi kan se vad andra länder gör. Jag tycker att det är intressant att landsbygdsministern nu säger att han ser med intresse på det förslag som vi kristdemokrater också har varit inne på om att få mer avsättning för köttet, alltså att jägarna själva kan sälja köttet efter att trikintestet är gjort till restauranger i eller på andra håll. är det nästan svårt att få tag på vildsvinskött. Min fråga till statsrådet är: Vilka problem och utmaningar ser statsrådet att man behöver arbeta med när det gäller detta förslag? Det finns kanske någon myndighet som inte tycker att detta är intressant eller nog viktigt. I så fall skulle jag vilja veta vad statsrådet tänker göra åt detta. 30 Statsrådet (S): Jag är mycket glad och positiv över det engagemang som ledamöterna visar i denna fråga. Vi har en mycket stor population av vildsvin – enligt beräkningar närmare 300 000, vilket är väldigt många. Regeringens mål är att vi har en fungerande förvaltning av vildsvinen, både djurskyddsmässigt och när det gäller antalet. Här är jägarengagemanget oerhört viktigt. Jag tycker också att jägarna har tagit ett mycket stort ansvar för att reducera stammen. Som vi hörde har man skjutit av drygt 100 000 , och avskjutningen har ökat avsevärt. Det är mycket viktigt att både jägarna och lantbrukarna engagerar sig i denna fråga. Det behövs ett brett engagemang från alla berörda parter. Man kan givetvis öka avskjutningen på många olika sätt. Det är inte bara avsättningen av kött som driver detta. Den proposition som vi kommer att lägga fram om kameraövervakning kommer att underlätta för att ha åtelkameror. Det finns alltså många delar för att underlätta avskjutningen. SLU har gjort en bred enkät bland lantbrukarna om vildsvinsskador. Den pekar på enorma belopp för skador som lantbruket har – 1,5 miljarder, alltså ett snitt på 29 000 per lantbrukare. Detta är oerhört stora belopp som måste hanteras på något sätt för de företag som blir drabbade. Tidigare studier som har gjorts, bland annat av SCB, visar på drygt spannmål som förstörs av vildsvin. Sedan tillkommer de hemska trafikolyckor som vildsvinen också förorsakar. Regeringen ville faktiskt ta tag i denna problematik 2016 när vi lade fram en proposition till , då vi ville förbjuda utfodring av vildsvin . Med tanke på det engagemang som både ledamoten och ledamoten här visar var det synd att båda röstade emot denna proposition som faktiskt skulle ha gjort att vi hade kunnat hålla nere stammen. Det var ett förbud där det finns möjligheter att hitta foder på ett naturligt sätt. Det avslog de borgerliga partierna tillsammans med . Det är olyckligt. Det var en åtgärd som var väldigt efterfrågad, inte minst av svenska lantbrukare. Jag har träffat många lantbrukare efter hanteringen i som är oerhört besvikna på att vi inte kunde få igenom det. Jag sa att jag inte kan ta ansvar för det. Det var en borgerlig majoritet tillsammans med som stod för det beslutet. Också tidigare alliansregering har gett ett uppdrag. Det tittade på om man skulle kunna förenkla det och komma ifrån kravet på vilthanteringsanläggningar. Tyvärr gjorde inte Alliansen någonting trots att det kom två utredningar och 2010. sätter vi oss ned med myndigheter och organisationer för att titta på hur vi ska kunna lösa detta. Det handlar, , om livsmedelssäkerhet. 31 (M): Jag tycker att ministern i varje fall inledningsvis i sitt inlägg argumenterade mycket väl för behovet av förändringen som vi moderater helt ensamma har drivit i i men som uppenbarligen fler har fått intresse för. Jag välkomnar verkligen att och här tydligt ger uttryck för att stödja förslaget från och . Det är nämligen precis i linje med det förslag vi moderater lagt fram här i . Det handlar om att man ska tillåta försäljning av vildsvinskött direkt från jägare till konsument, restauranger och andra näringsidkare. Det ska självklart ske med krav att det ska trikintestas och också med utbildningskrav och spårbarhetskrav men utan krav på att det ska ta omvägen via en vilthanteringsanläggning. Ministern raljerade här över att Alliansen inte gjorde någonting i frågan under sina år. Låt mig då påminna om att ministern så sent som när han själv stod här sa att han inte var beredd att göra några förändringar. Jag välkomnar om ministern har ändrat uppfattning och är beredd att titta på frågan. Jag vill komma framåt. Jag vill hitta en bättre ordning än den som är rådande . Jag vill lösa problemet med omfattande vildsvinsskador för jordbruket och andra. Då är detta en nyckelfråga. Oron från dåvarande alliansregeringen och anledningen till att ministern inte visade någon öppning när vi senast debatterade frågan relaterade till livsmedelssäkerheten. Jag har i min uppfattning blivit stärkt av bland annat det tyska exemplet. Det går att tillåta försäljning av vildsvinskött direkt från jägare till konsument, restauranger och andra näringsidkare utan krav på att det ska passera en vilthanteringsanläggning. I är det 500 000 kanske 600 000 vildsvin som säljs den vägen. Där har man inte konstaterat ett enda fall av att trikinsmittat kött har kommit ut i konsumentled. Det är ett gott exempel på att det går att hitta ett regelverk som lever upp till de krav som ministern redogjorde för, nämligen att det ska vara effektivt och säkert. Det finns alla möjligheter att införa ett sådant system också i . Det har vi moderater ensamma drivit . Vi ser också att nu är på väg att införa, eller om det redan har infört, ett liknande system som det tyska och också våra nordiska grannar på andra sidan i . Fler länder inser att det går att skapa bra system för försäljning av vildsvinskött i kombination med en bibehållen hög livsmedelssäkerhet. Det är, precis som ministern var inne på, väldigt bra att tillsammans med gör gemensam sak i frågan och samarbetar. Det är en nyckel för att skapa en bättre vildsvinsförvaltning. Det är där det lokalt och regionalt har brustit. Det har skurit sig mellan jägare och markägare och mellan jägare och jordbrukare. Ett bra samarbete är helt nödvändigt för att få till en bättre förvaltning. När det gäller utfodring sa vi från Alliansen nej till vad vi tyckte var ett dåligt utformat förslag.