prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — Jag instämmer i att det är väldigt viktigt med de frivilliga avsättningar som görs, och det ska de privata markägarna få all tacksamhet för. Det är också väldigt viktigt att vi talar om biologiskt relevant skydd. Det måste upp till en viss storlek – till en viss areal – och det måste finnas en viss långsiktighet. Därför måste de frivilliga avsättningarna bli transparenta och redovisas på ett bättre sätt än vad som är fallet . 134 (KD) replik: För att avsluta: Ingen skogsägare kan leva på tacksamhet. Även skogsägare lever på pengar. 135 (MP): IPCC har presenterat en rapport som visar att det kommer att gå att nå det uppsatta klimatmålet från om men att detta kräver stora insatser och att vi nu måste öka takten i klimatomställningen. Rapporten visar också att konsekvenserna av en högre uppvärmning blir dramatiskt stora och hotar våra möjligheter till ett bra mänskligt liv på jorden. Klimatförändringarna är inte den enda utmaning vi står inför. Andra stora megatrender som påverkar oss är värderingsförändringar, demografiska förändringar, teknikutveckling, globalisering och internationalisering. Det finns all anledning att lyfta fram att det finns sätt att möta flera utmaningar . Digitaliseringen kommer att vara betydelsefull också för att möta klimatutmaningen, och värderingar om en demokratisk värld är betydelsefullt för att klara klimatmålen. Någonting som jag är stolt över är att , med i regeringen, siktar på att bli världens första fossilfria välfärdsnation. Det klimatpolitiska ramverket är den viktigaste klimatreformen i svensk historia. antogs här i 2017. Det består av en klimatlag, skarpa klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Klimatbeslutet är en central del i arbetet med att verkligen lever upp till . Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Det är viktigt att satsar på att bli klimatpositivt. Jag vill passa på att citera den nationella samordnaren för Fossilfritt , : ”Det paradoxala är att många tycks vara mer rädda för medicinen än för sjukdomen, trots att ett fossilfritt modernt välfärdssamhälle ser mycket attraktivt ut. Att tillsammans sprida den positiva möjlighetsbilden är det bästa vaccinet mot hopplöshet.” Jag är ny ledamot i och kommer närmast från , där jag har varit kommunalråd med ansvar för klimat och miljö. utnämndes till klar global vinnare i One Challenge . Det är WWF:s tävling om världens bästa klimatstad. pristagare är stora världsstäder som . En liten stad i ett litet land kan vara en stor ledare, och att vara förebild är bland det viktigaste kan bidra med i internationellt klimatarbete. Den internationella jury som stod bakom motiveringen sa att har ett klimatledarskap och vetenskapligt satta klimatmål och att gör stora investeringar inom mobilitet och förnybar energi. klimatmål är att bli fossilfria 2030 och klimatpositiva 2050. Att vara klimatpositiva är ett mål, men det är också en attityd och ett förhållningssätt. Attityd är viktigt; det skapar engagemang. I arbetar man aktivt tillsammans med universiteten, näringslivet och olika organisationer. har sänkt sina klimatutsläpp . Kommunerna kan helt klart bidra stort till att når klimatmålen, och det finns en utvecklingsmöjlighet för kommunernas arbete framöver när vi måste öka takten i klimatomställningen. 136 (S): Klimatkrisen är kanske mänsklighetens svåraste utmaning. Vi socialdemokrater vill ta oss an denna uppgift genom tydliga och tuffa klimatmål och genom att modernisera . Under den föregående mandatperioden har regeringen gjort historiskt stora klimatinvesteringar, men vi behöver göra mer. kan nämligen göra skillnad. Vi har i en stark tradition av att ställa om. Med omställningen mot ett fossilfritt samhälle möter vi klimathotet och kan skapa nya gröna jobb. Genom en aktiv klimatpolitik går före och investerar i klimatvänlig teknik, vilket stärker våra företags konkurrenskraft. Vi ska göra det lönsamt för företag att agera miljövänligt och måste därför fortsätta med klimatinvesteringar i industrin. Genom till exempel Industriklivet kan bli först i världen med fossilfri stålproduktion genom . Landets kommuner har ett stort ansvar för omställningen med hållbar stadsbyggnad, utveckling av smarta städer, avfallshantering och kollektivtrafik. Klimatklivet har lett till viktiga investeringar för klimatet i hela landet, och med stadsmiljöavtalen får vi mindre klimatpåverkan i städerna. Avgörande för att klara omställningen är att minska utsläppen i transportsektorn. I den kommande klimatstrategin måste vi staka ut vägen framåt för reduktionsplikten. I den har vi ett kraftfullt redskap för stora utsläppsminskningar. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Även utsläppen från flyget måste minska. Flygskatten bör vara kvar, och vi vill se över möjligheten att införa styrmedel för fler gröna inflygningar och att införa reduktionsplikt samt möjligheten till inblandning av biobränsle även för flyget. Vi står också redo att förverkliga den största tågsatsningen i modern tid. En viktig utgångspunkt i klimatpolitiken måste vara att göra det lättare för människor att ta ett klimatansvar i sin egen vardag. Vi måste satsa på en hållbar konsumtion och en cirkulär ekonomi. måste vara en stark kraft i FN och EU för en mer ambitiös klimatpolitik. Det handlar bland annat om att internationellt driva på för att skärpa åtagandena i . Vi måste verka för att kolkraften fasas ut i EU, att utsläppshandeln blir striktare och att den gröna fonden med stöd till klimatåtgärder i utvecklingsländer stärks. Vi behöver ett världssamfund som går från ord till handling. Klimatförändringarnas effekter är skrämmande påtagliga. Extra sårbara blir de hundratals miljoner människor som fortfarande lever i extrem fattigdom. behövs inte fler stora löften utan konkret handling för att nå de ambitiösa mål som satts upp. Klimatet är vår tids stora ödesfråga. Tillsammans kan vi se till att bekämpa klimathotet och göra till världens första fossilfria välfärdsnation. 137 (M): Vattenkraften är och har historiskt varit ryggraden i den svenska elproduktionen. Detta är en sanning som jag tror att de allra flesta kan ansluta sig till. har synen på vattenkraftens roll varierat. Uppfattningen att elen från vattenkraften är viktig och uppfyller de krav vi har på en klimatsmart elproduktion har hamnat i konflikt med andra miljöintressen och skapat oro för den småskaliga vattenkraftens framtid. I energiöverenskommelsen slogs det fast att vattenkraften har en given plats i vårt energisystem, även . Det slogs också fast att vattenkraften självklart ska ha miljötillstånd och att tillståndsprocessen ska utformas på ett sådant sätt att den inte blir ekonomiskt betungande för den enskilda vattenkraftsägaren. Det låter, fru talman, så självklart och så enkelt. Men det är nu den stora utmaningen kommer in i bilden. Vem håller i taktpinnen när energiöverenskommelsens beslut ska tolkas och implementeras? Den som har tolkningsföreträdet kan dra till synes tydliga riksdagsbeslut till ytterligheter som gör att besluten knappt blir igenkännbara. Det var därför med en viss oro vi tog emot propositionen Vattenmiljö och vattenkraft från miljöminister , MP. Den beskriver hur regelverket för den småskaliga vattenkraften ska utformas. Mycket i förslaget var bra. Det slogs fast att den småskaliga vattenkraften har en viktig roll att spela i vår elproduktion. Med klimathot och ständigt ökande vind‑ och solberoende elproduktion i nätet måste vi ha ett kraftslag som kan lagra el till de tider när det inte blåser eller solen inte skiner. Bland de förnybara kraftslagen är det bara vattenkraften som uppfyller detta krav. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Skrivningarna kunde dock ha varit tydligare. Vattenkraften är en samhällsviktig verksamhet. Detta ville vi moderater tillsammans med och skulle skrivas in i förslaget som debatterades här i kammaren . Vi tycker att det vore en viktig signal att skicka till alla vattenkraftsägare ute i och till de myndigheter som får i uppgift att genomföra de ändringar som vi vill ska säkra vattenkraftens framtid. Tyvärr kom denna skrivning inte med. Vi ser också med oro på att inte fullt ut ska utnyttja de undantag som tillåter för att underlätta för småskalig vattenkraft att finnas kvar. Vi ser också farhågor i myndigheternas klassning av våra vattentillgångar. Det handlar om klassningar som blir så hårda att endast utrivning av kraftverken kvarstår för att uppfylla de miljökrav som ställs. , och mål med energiöverenskommelsen och vattenmiljö- och vattenkraftspropositionen är tydligt: Vi vill ha kvar den småskaliga vattenkraften, och vi vill att småskalig vattenkraft ska definieras som en samhällsviktig verksamhet. Det är bra att det kommer ett tydligt och långsiktigt regelverk, men det är minst lika viktigt att detta regelverk nu utformas och implementeras så att riksdagsbeslutets andemening uppfylls. Resultatet av beslutet om vattenmiljö och vattenkraft kommer att följas upp med en kontrollstation . Om resultatet inte uppfyller riksdagsbeslutets mål om att säkra framtiden för vattenkraften vill vi inte att vattenkraftverken rivs ut, utan vi vill då att beslutet rivs upp och görs om. Den bästa garantin för energiöverenskommelsen är att vi får en moderatledd alliansregering som säkrar den småskaliga vattenkraftens framtid. Våra beslut måste uppfyllas ända in i kaklet. 138 (SD): Under den förra mandatperioden fattade ett flertal kloka beslut med bred majoritet som i det korta perspektivet var viktiga för svensk energiförsörjning. Effektskatten på kärnkraft togs bort. Den kraftigt förhöjda fastighetsskatten på vattenkraften började trappas ned till den normala nivå som råder för industrifastighetsskatt. Likaså bromsades den utrivningsagenda som har funnits gentemot den småskaliga vattenkraften, och en ny lagstiftning har kommit på plats. Den politiska viljan är uppenbar, men det återstår att se om detta även efterlevs på myndighetsnivå. Detta var beslut som var direkt avgörande för enskilda kraftverk i det korta perspektivet men även för att fortsatt ska kunna klara av den kraftbalans som man måste upprätthålla . är fortsatt en stor exportör av el, vilket gärna påpekas från främst de partier som driver på för än mer bidrag och subventioner till väderberoende kraftproduktion. Från samma håll hörs aldrig något om behov av effekt eller vilken leveranssäkerhet vi ska nöja oss med. Problemet är fortsatt att många i denna församling inte förstår skillnaden mellan effekt och energi. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Inför den vinter som stundar är det första gången någonsin som i sina kraftbalansrapporter räknar med att inte kommer att klara av sin elförsörjning. Då har man även räknat med att vi kör de oljeeldade kraftverken i för fullt. Som en följd av den förda politiken kommer vi att öka vårt beroende av import av kolkraftsbaserad elproduktion från våra grannländer. Därtill har en politik drivits fram som gör att ytterligare nedläggningar av kärnkraftsreaktorer väntar då l och 2 kommer att stoppas under . Detta försätter i en situation som vi inte haft sedan den kommersiella kärnkraften byggdes ut i . Man får gå tillbaka till 1970-talet för att hitta en liknande situation med effektbrist i . beslut är ekonomiskt rationella, eftersom det är mer lönsamt att bygga ny elkraftsproduktion med lägre tillgänglighet som får stöd genom politiskt beslutade subventioner, vilka möjliggör detta. Det finns dock all anledning att fundera på om staten ska använda sitt eget energibolag till att försämra den svenska leveranssäkerheten och rasera förutsättningarna för den energiintensiva industrin att verka i . Detta riskerar att få oerhört mycket större samhällsekonomiska konsekvenser. Det problem som finns med den förda energipolitiken är just att den helt saknar styrning mot leveranssäkerhet eller att effekt ska tillföras då behovet är som störst. Utöver att energipolitiken saknar ett mål för leveranssäkerheten är heller ingen enskild myndighet ansvarig för densamma. I stället är ansvaret för leveranssäkerheten uppdelat på ett flertal roller och aktörer, men ingen har det samlade ansvaret. Den gamla devisen om att allas ansvar är ingens ansvar ser ut att gälla även i detta sammanhang. För att även kunna säkerställa att alla har tillgång till el under årets samtliga timmar och att kraftsystemet kännetecknas av såväl hög elkvalitet som hög driftssäkerhet måste arbetet handla om att hantera den effektbrist som uppstår. ingång är att måste sätta upp ett mål för leveranssäkerheten som den framtida energipolitiken ska sträva efter att uppnå. Vi tycker också att staten genom ska stoppa den nedläggning av som stundar för att driva dem vidare under hela deras tekniska livslängd. Det är något som är helt nödvändigt för att på kort sikt undvika en situation som inte är önskvärd för någon. 139 (C) replik: Jag vill ställa en egentligen väldigt enkel fråga i den här repliken. Av de partier som har ingått energiöverenskommelsen ställer de flesta upp på att vi inte ska ge subventioner till enskilda kraftslag. Det talas mycket om de ekonomiska effekterna av att vi inte har en kraftreserv, men jag tycker att man ska vara tydlig med vad det kostar att driva kärnkraften vidare. har vidare sagt att de inte bara vill att de kraftverk som finns ska drivas vidare utan att man vill satsa på forskning kring fjärde generationens kärnkraft och finansiera en statlig forskningsreaktor. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Min enkla fråga är var pengarna ska komma ifrån i ett läge där vi behöver satsa allt vi har på att utveckla ett stabilt, robust och förnybart energisystem. 140 (SD) replik: Det är ju det som är den andra delen i energiöverenskommelsen: att man har massiva subventioner till enskilda kraftslag som är utpekade. Framför allt är det de väderberoende kraftslagen som plockar den större delen av de subventioner som finns. Det är också det enda som byggs. Vi har ett politiskt styrt kraftsystem där man har bortsett ifrån att det är en avreglerad marknad och i stället har satt marknaden ur spel. Vad gäller finansieringen av forskningsreaktorn är det någonting som ryms inom det energiforskningsanslag som finns och som staten har. Trots att till exempel effektskatten har inbringat nästan till statskassan har det inte varit någonting som har återgått till forskning för att exempelvis kunna säkra kompetens inom branschen eller titta på ny teknik, och då är det alltså drygt 1 ½ miljard som vi delar ut i energiforskningsanslag. Där tycker vi att det borde finnas ett tydligt uttalat utrymme även för kärnenergiforskning i . 141 (C) replik: Jag är, kanske föga förvånande med tanke på det parti och det förbund jag representerar, ekonomiskt sett liberal – kanske mer ekonomiskt liberal än de flesta i den här salen. Men jag tycker att det finns skäl att göra avsteg från en renlärig ekonomisk liberalism när det handlar om att lösa min generations ödesfråga. Det handlar om att få fram, och visa resten av världen att det går att få fram, ett hållbart, robust och förnybart energisystem. Där är jag villig att lägga statliga resurser, men då talar vi inte om de enorma resurser som faktiskt krävs om vi ska ha fjärde generationens kärnkraft. Jag ser inte heller detta i budget. Varifrån ska man ta pengarna? 142 (SD) replik: Jag vill uppmana ledamoten att titta i vår budget. Där finns ett eget anslag om , och det är pengar som ryms inom energiforskningsanslaget. Det man driver fram med den här energiöverenskommelsen är att vi får elda mer med våra oljeeldade kraftverk i . Det släpper ju inte ut mindre koldioxid. Vi importerar kolkraft från , och , och det leder inte heller till mindre utsläpp. Konsekvensen av den förda politiken är i stället sämre leveranssäkerhet och ökade utsläpp, och det är någonting som inte ställer upp på. 143 (S): Tänk er en framtid där nästan allt liv i haven har dött ut. Tänk er att stora delar av världens kontinenter har slukats av oceanerna och att de människor som har överlevt har fått fly till högt belägna områden. Det rör sig om den största utrotningen av arter och djur under jordens 4,5 miljarder år långa historia; av arterna kan ha dött ut. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Detta är ett scenario som många av klimatforskarna, egentligen de flesta av dem, faktiskt är ense om kan ligga bara ett par generationer bort. Några generationer bort kan det vara verklighet – en jord som närmar sig obeboelighet. Vi vet redan att jordens medeltemperatur har ökat avsevärt sedan 1800‑talet. Just , i och med den rapport som kom från FN:s klimatpanel , reagerar många av oss i världen med bestörtning över vad som är på väg att hända. Man är väldigt orolig för en medeltemperaturökning på . Det scenario jag beskrev, där jorden nästan blir helt obeboelig, inträffar när medeltemperaturen har ökat med ungefär . Det kanske inte låter så mycket med en sommar när det är 22 eller , men höjs medeltemperaturen på jorden med får det förödande konsekvenser. Detta vill jag tala om här , i den allmänpolitiska debatten, för det är någonting som berör alla politiska ämnen. Det är någonting vi verkligen måste ta på största allvar, och det rapporten visar är att vi nu snabbt – omgående – måste ställa om hela vårt samhälle. Vi behöver inte bara ställa om i , utan vi behöver ställa om i världen. De här frågorna har funnits i mina tankar , men måste jag säga att jag faktiskt har haft mardrömmar om det. Jag har tänkt på det , pratat med vänner och familj om det och pratat med kollegor i politiken om det. Vi behöver inse att vi måste göra någonting själva. Vi kan inte bara stifta lagar och göra sådant vi redan gör – har redan en klimatpolitik som faktiskt är världsledande – utan vi som sitter i den här kammaren måste föregå med gott exempel. Vill vi att andra människor ska ställa om måste vi också ställa om själva. Därför tycker jag att vi borde fundera på vad vi kan göra som riksdagsledamöter, som riksdagsförvaltning och som folkvald församling. Vad kan vi göra för att ställa om? En sak är att sluta genomföra de tusentals flygresor vi gör som riksdagsledamöter och tjänstemän i . Det är ohållbart och något vi inte kan hålla på med längre. Om man måste börja ställa om rejält måste vi visa vägen. Vi bör också klimatkompensera för de resor som görs. börjar vi här i äntligen klimatkompensera för utlandsresor, men vi gör det inte för de inrikes flygresorna. Det måste självklart också vara en naturlig del. Det finns många sådana saker som vi måste ta fram konkreta förslag för och också börja genomföra här i . Någonting man kanske kan tycka är en liten sak är var energin här inne kommer ifrån, men det är ingen liten sak. Det diskuteras energi här också, och vi borde ha solpaneler över hela tak. Vi borde ha solpaneler på varenda statlig byggnad, och vi kan gärna börja med alla byggnader. Vi borde faktiskt också börja servera mer vegansk kost här i . Vegansk kost borde vara . Köttproduktionen är nämligen en viktig del i det som bidrar till klimatförändringarna. Det är några av de förslag jag hoppas att vi kan tala mer om. Jag ser fram emot fortsatta klimatdiskussioner. 144 (MP): Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Min dotter har precis lärt sig att gå. Hennes ben är fulla av blåmärken. Storebror är full av skrapsår efter att ha sprungit runt i den fantastiska naturen. Som förälder är det en stor glädje att få se dessa små liv växa upp och utvecklas, men det är inte utan att jag får en klump i magen och gråten i halsen när jag tänker på den värld vi håller på att lämna efter oss till dem. Klimatförändringarna hotar våra barns och barnbarns överlevnad. fylls flyktingläger med klimatflyktingar som flyr krig och konflikter som har uppstått i spåren av torka, miljöförstöring och brist på naturresurser. Ett område som det har talats alldeles för lite om är kött- och animalieproduktionens del i klimatpåverkan. har fått mycket kritik och mothugg när vi har utmanat bilisternas rätt att släppa ut koldioxid, men kanske är biffen ändå den allra känsligaste frågan. Med av klimatpåverkan måste det dock vara en fråga vi adresserar. Jag har tidigare i den här kammaren föreslagit en generell köttskatt. Mitt parti gick till val på en antibiotikaskatt på kött. En orsak är klimatet. En annan orsak är att antibiotikaresistensen också är en av våra stora utmaningar . Ska vi och våra barn kunna springa runt barfota och få våra skrubbsår, som kanske blir infekterade, behöver vi antibiotikan. används mer antibiotika till friska djur än vad vi använder till sjuka människor. Köttproduktionen måste ta sitt ansvar. Den svenska köttproduktionen visar att det går att både vara mer restriktiv med antibiotika och ta mer hänsyn till djurens välfärd. Men vi måste se till att den totala konsumtionen minskar. Genom att höja priset på kött, och särskilt på det kött som produceras med de sämsta metoderna, kan vi bidra till att nå dessa mål och att lösa flera av framtidens största utmaningar. Vi har ett ansvar. Det är många som har pratat om vikten av att gå före. Några envisas med att prata om vikten av att trycka på dem som inte vill göra någonting alls, skriva informationsbroschyrer och hålla fina tal. Tiden är knapp. Vi har på oss om vi ska klara 1,5-gradersmålet från . Det kräver handling här och av oss. 145 (MP): Jag vill tala om den fråga som har gjort att jag står här , nämligen skogen. Så självklart som det kan te sig är det ändå ett luddigt begrepp med mer än 700 definitioner. En brett hållen definition som EU använder sig av är att det är ett område som är större än , som innefattar träd högre än och som täcker av arealen. Även kalhyggen som tillfälligt står utan träd räknas in i den här definitionen av skog. För mig som bevarandebiolog är skog någonting helt annat. Det är ett ekosystem som består av olika arter av träd i olika åldrar och som utgör viktiga boplatser för en rad olika djur, växter, mossor och lavar. har av skog avverkats. Vi har en väldigt ojämn åldersfördelning där av skogen i är yngre än . När det gäller skogsekosystemet är en väldigt ung ålder, och där kan väldigt få rödlistade arter överleva. Av den skog som inte är huggen eller starkt människopåverkad har vi antagligen eller mindre kvar. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Allmänheten uppmanas att inte bryta levande kvistar av hänsyn till de levande träden, att hålla sin hund i koppel av hänsyn till fågellivet och att inte plocka fridlysta blommor av hänsyn till blommornas överlevnad. Men i exakt samma område är det fritt fram för skogsmaskinerna. Om vi frågar svenska folket tycker att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Jag är miljöpartist därför att jag anser att allting som existerar har ett existensberättigande. Eftersom vi som nation har skrivit på , konventionen för biologisk mångfald, och har antagit 16 nationella miljömål och de 17 globala målen är sammanfattningsvis vårt mål att motarbeta övertrampet mot naturen och hålla oss inom planetens gränser. För att nå det måste vi accelerera det statliga skyddet för att kunna skydda produktiv skogsmark främst genom att snabbt skydda de statligt ägda skogarna med höga naturvärden. De biologiskt viktiga skogarna i Ore skogsrike måste skyddas i sin helhet precis som många andra utpekade värdetrakter. Vi måste ställa om skogsbruket i stor skala till ett kalhyggesfritt skogsbruk och utforma ekonomiska incitament som gör det lönsamt för skogsbrukare att ha höga biologiska värden i sina skogar som tack för att de bidrar med ekosystemtjänster till resten av samhället. Skyddsvärda arter måste få ett juridiskt skydd, och gammelskogar och kontinuitetsskogar måste skyddas från avverkning. Jag anser att vi måste sluta se på naturen som en tillgänglig råvara som endast är till för att tjäna våra kortsiktiga ekonomiska intressen. De som bidrar genom att bruka skogen hållbart ska belönas för det medan de som skövlar de sista spillrorna gammelskog i ska betala.