prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — Ändå har Socialdemokraterna stått helt passiva – eller, när man faktiskt agerat, skadat långsiktigheten för skogsbruket. Hur vill Socialdemokraterna förändra den politiken under kommande mandatperiod? 113 (S) replik: Den retoriska frågan var vem som kan göra mer, den med ett överskott eller den med ett underskott. Det kanske inte är så lätt att svara på. Jag är tacksam att tar upp skogspolitiken. Där kan ni vara lite självkritiska, för det är faktiskt så att samtlig lagstiftning gällande skogen som har antagits i denna kammare har kommit från borgerliga regeringar. Artskyddsförordningen implementerades av den tidigare borgerliga regeringen. Propositionen Gränser i skog antogs och implementerades av den borgerliga regeringen. Timmerdirektivet, som handlar om hur man handlar med skyddsvärd skog, antogs av den borgerliga regeringen. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Under den gångna mandatperioden har vi faktiskt ökat uttaget ur hållbart skogsbruk. Det är vi stolta över. 114 (M) replik: Jag är glad att du tar upp skogsfrågan, . Men vi måste vara väl medvetna om att de lagar som stiftas i denna församling inte är det enda som får betydelse för skogspolitiken. Ledning och styrning i offentlig verksamhet spelar också stor roll, och där har den föregående regeringen brustit. Det har skapats en enorm osäkerhet i fråga om vad myndigheter haft för inställning till skogsbruket. Det är någonting som vi vill ändra på den kommande mandatperioden – om vi bara får chansen. 115 (S) replik: Tack, , för ett i flera delar väldigt intressant anförande! Det jag funderar på är den neddragning på miljö‑ och klimatbudgeten som föreslår. Jag undrar hur resonerar där. Vi verkar ha gemensamma ingångar i fråga om att vi måste göra mer. Vi måste göra ett mycket mer intensivt arbete för att uppnå miljömålen – 14 av 16 uppnås inte. Hur ska vi nå längre och få en mer ambitiös miljö‑ och klimatpolitik när ni föreslår sådana enorma neddragningar på miljö‑ och klimatbudgeten? 116 (M) replik: Tack, , för frågan! Vi moderater sätter inte störst värde i exakt hur många kronor man satsar i en budget, utan det som spelar absolut störst roll för oss är vad man får för effekt. Som jag nämnde i mitt anförande minskade utsläppen med under alliansregeringen. ser vi tyvärr att de ökar. För oss är det detta som är det kanske mest relevanta sättet att mäta vad man gör med sin klimatbudget. Tyvärr ser regeringen det inte på det viset. redovisade man resultatet av den förda politiken. På skolområdet tittade man på skolresultaten. När det handlade om överskottsmål räknade man överskott. Men när man tittade på klimatet räknade man bara hur många kronor man satsat i en budget. Det är inte särskilt relevant. Det relevanta är vilken klimatnytta man skapar med sin budget, och det finns flera bedömare som menar att vår budget gör större nytta för klimatet globalt sett än regeringens. 117 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Jag vill återgå till två saker som sa. I sitt anförande talade hon om långsiktigt hållbara lösningar. Det låter otroligt spännande. Men jag vill fråga hur det kommer sig att man vill ha långsiktigt hållbara lösningar men ändå inte vill omfamna satsningar på laddinfrastruktur, som till exempel Klimatklivet skulle medge. 118 (M) replik: Tack, , för att jag får möjlighet att räta ut det frågetecknet! Vi har plockat ut den del av Klimatklivet som handlar om att bygga ut just laddinfrastruktur eftersom vi ser att det är en av de mer kostnadseffektiva åtgärderna. Det är alltså en missuppfattning. Vi avsätter för att göra det. Men i stora delar bedömer många expertmyndigheter, till exempel , att Klimatklivet tyvärr inte ger tillräckligt mycket bang for the buck. Därför anser vi att man bör behandla klimatfrågan på ett bättre sätt. Sju av åtta av regeringens åtgärder bedöms som ineffektiva, och det har vi inte tid eller råd med om vi verkligen ska klara klimatet. 119 (SD): Vi har haft en valrörelse som satt klimatfrågan högt på agendan. Debatten kom att präglas väldigt mycket av rädsla, skrämsel och ibland rent dystopiska teorier och framtidsscenarier. Det här är olyckligt. Inte för att klimatfrågan inte är viktig eller för att det inte finns något att vara orolig för. Vi ska naturligtvis ta forskningen på allvar. Vi ska ta klimatfrågan på allvar. Det är inget vi ens behöver diskutera. Men vi i den här kammaren är politiker. Vi har ett ansvar att fatta rationellt grundade beslut som bidrar till att lösa problemen och minska utsläppen på global nivå. Är vi fast i talet om domedagsteorier och dystopiska undergångsscenarier kommer vi inte att fatta några väl avvägda, rationellt grundade beslut. Och det är lite där vi befinner oss . Det är något allvarligt fel på den svenska klimatdebatten när en stor del av den handlar om huruvida man ska bygga extremt dyra snabbspår mellan våra storstäder för att kunna minska utsläppen sent under detta århundrade och när vi lägger miljardbelopp på att finansiera köp av elcyklar utan mätbar effekt för klimatpolitiken eller satsar skattepengar på klimatångestterapikurser. Faktum är att expertmyndigheter som jobbar för regeringen konstaterar att regeringens politik ökar de samhällsekonomiska kostnaderna ytterligare utan att de globala utsläppen av växthusgaser minskar. Vi har alltså ett allvarligt problem, och det är ett allvarligt problem att vi har en politik som definitivt inte löser det. Det är en katastrofalt dålig politik, en politik som kostar otroligt mycket pengar utan att bidra till att minska utsläppen på global nivå. Vi kan till exempel diskutera transportsektorn och det så kallade bränslebytet. Vi blandar i massor av biodrivmedel i vår diesel, och det låter ju bra. Man kan tala om gröna kolatomer. Problemet är att de inte existerar på riktigt. Alla kolatomers färg är densamma. Det är ju så att av det vi tankar i våra dieselbilar kommer av biodrivmedlen från palmolja. Det är palmoljebaserade bränslen, och palmoljan bidrar till att skövla skog. Den utraderar biologisk mångfald och är direkt skadlig för djurlivet. Forskarna är tämligen överens om att palmoljan dessutom bidrar till betydligt större utsläpp än vad fossil diesel gör. Så varför ska vi blanda detta i våra tankar? Det är ju extremt dålig politik. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik vill arbeta för att förbättra klimatmålen så att de formuleras så som expertmyndigheterna vill. Vi vill att målen ska utgå från att minska utsläppen på global nivå till så låg kostnad som möjligt, det vill säga att satsningarna görs där man får ut så mycket per krona som möjligt, och vi vill att satsningarna på forskning ska bli vägledande. av all energi kommer från fossila energikällor, och vi måste helt enkelt hitta sätt att kostnadseffektivt utvinna energi på ett bättre sätt. Klimatpolitiken måste alltså skärpas upp. Den måste bli effektiv och göra nytta där det betyder något. Min förhoppning är , när vi har en starkare icke-socialistisk majoritet i , att vi också kan få mer av effektiv klimatpolitik . hade vi och de borgerliga partierna flera tillkännagivanden i om behovet av en mer effektiv klimatpolitik. är det upp till oss icke-socialistiska politiker att försöka leverera en sådan politik. 120 (S) replik: Jag tackar för hans anförande. Jag ska kanske kalla för fossilpartiet, eftersom ni är fossilkramare där ni står. Bränslebytet i all ära, och jag kan hålla med om att palmolja kanske inte är det som vi ska ha i tanken. Men och någonstans måste vi börja ställa om. Branschen har efterfrågat långsiktiga spelregler för att faktiskt kunna investera. Det som den förra och denna regering har tagit beslut om är att ge branschen och konsumenterna långsiktiga spelregler, så att vi ska få industrin att investera i och öka självförsörjningsgraden av biobränsle i och så att konsumenterna ska kunna tanka bättre bränsle i sina dieselbilar. Är inte det bra, ? 121 (SD) replik: Det är naturligtvis bra om vi kan tanka bättre bränslen. Men varför ska vi gå över till någonting dåligt? Varför ska vi börja tanka palmoljebaserade bränslen? Det är en elektrifiering av fordonssektorn på gång. Det är bättre att stödja den, att jobba med infrastrukturen och helt enkelt vänta in denna utveckling i stället för att styra in oss på ett dåligt snabbspår som dödar orangutanger, som slår ut biologisk mångfald och som ökar utsläppen. Vi vill ju minska utsläppen. Varför ska vi då tanka palmoljebaserade bränslen som har betydligt högre utsläppsvärden än vad fossil diesel har? Alla kolatomer är lika mycket värda, och vi bör helt enkelt försöka släppa ut så få som möjligt. 122 (S) replik: Miljöbudgeten från är 10 . Det är alltså enormt mycket pengar. Av dessa pengar föreslår neddragningar på 3,44 miljarder. Det är alltså väldigt många insatser som inte blir av. Vi lockar inte till omställning. ska ju ligga i framkant. Det är därför som vi lockar hit investerare utifrån, och det är därför som vi ska bygga största batterifabrik uppe i . Det gör vi för att vi leder omställningen, . 123 (SD) replik: Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik talar om enormt mycket pengar. Jag håller med honom om att det handlar om enormt mycket pengar när man satsar enormt mycket pengar på saker som inte gör speciellt stor nytta. Vi har mängder av områden i detta land som behöver förstärkningar. Det handlar om skolan, brottsbekämpningen och sjukvården. Att då satsa pengar på klimatångestterapi och elcyklar är ett hån mot alla de människor som upplever dessa enorma problem runt om i samhället. Att det är enormt mycket pengar är alltså ett av huvudproblemen. 124 (C): Först vill jag tacka för förtroendet att få stå här och vara en av dem som ska leda framåt . Det är onekligen en prövotid just , och ansvaret vilar tungt på oss ledamöter. Just därför känns denna fråga, miljö- och klimatfrågan, extra viktig. Den bryr sig inte om nationsgränser, och den bryr sig inte om vem som är upphov till utsläppen. Och ärligt talat bryr den sig inte heller om vem som är statsminister i . Även utan regering måste vi tydligt driva en politik som bromsar de skadliga klimatutsläppen. För detta krävs en aktiv miljöpolitik, där man vågar fatta beslut om strukturella åtgärder. Min gärning i livet hemma i samt mitt politiska fokus i har legat på de gröna näringarna – skog, jord och landsbygdsutveckling. Att få vara en del av viktigaste näring, nämligen skogsbruket, förpliktar. Skogsnäringen är den industri som har störst exportnetto av alla. Att växande skog binder koldioxid är ett faktum. I mitt tycke är det också självklart att när skogen blir gammal och tillväxten avtar försvinner denna effekt. Då binder skogen endast den koldioxid som finns där och då. Den tar inte upp någon ny. Det talar för ett aktivt skogsbruk, där man hugger, planterar, röjer och gallrar för att åter avveckla skogen när den växt klart. Den växande skogen binder nästan lika mycket koldioxid i atmosfären som de totala utsläppen utgör – ca . Jag är oroad över de problem som skogsbruket och skogsägarna står inför , nämligen en konflikt där skogsbrukande och bevarande av biologisk mångfald ställs emot varandra. Jag skulle vilja säga att det är en uppmålad konflikt, eftersom jag är övertygad om att de inte står i ett motsatsförhållande till varandra. Vi har aldrig haft så mycket skog som . Tillväxten överstiger avverkningsnivån med god marginal. Att vi har en stor andel privata skogsägare är en garant för mångfald i sig. Trots det är det oftast de privata skogsägarna som hamnar i konflikt med myndigheter när det gäller hotade arter, mycket på grund av stelbenta regler och krångliga direktiv. Artskyddsförordningen, som i grunden bygger på EU:s direktiv för skydd av hotade arter, kan få konsekvenser som kan stoppa hela vindkraftsprojekt. Jag och menar att artskyddsförordningen måste ses över för att den ska bli mer rättssäker. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Äganderätten är stadgad i grundlag. Att en näringsidkare riskerar att fråntas sin egendom, eller att en död hand läggs på verksamheten, är en rättslig skandal. Detta sker därför att myndigheter menar att områden måste sparas för att skydda den biologiska mångfalden, trots att det inte finns pengar för en skälig ersättning. Skogen ger stora möjligheter till nya klimatsmarta material och produkter – fossilfria bränslen, textilier, alternativ till plast med mera. Ett lönsamt skogsbruk är bra för miljön. Regeringens förslag om kilometerskatt, eller vägslitageavgift, är rent kontraproduktivt för den gröna näringen. Bygg gärna ut spårnätet, så att en möjlighet finns att byta från väg till järnväg, men straffbeskatta inte . Slutligen undrar jag varför just skogsägare ska ta större ansvar än andra företagare för klimatförändringarna. Varför förväntas skogsnäringen avstå vinster eller acceptera fördyrade omkostnader av något slags moraliskt ansvar när inte annan industri eller tjänstesektor förväntas göra det? För miljön och klimatet behöver vi fler aktiva skogsbrukare, män som kvinnor. menar att lösningen är ett lönsamt skogsbruk, och det är nödvändigt för klimatomställningen. 125 (V): Det är nu vi kunde ta del av klimatrapporten från FN:s klimatpanel IPCC. Rubrikerna som följde var tillräckliga för att ge i alla fall mig både ont i magen och ont i hjärtat. , det är vad vi har på oss att vända utvecklingen. Det är en ynkligt kort stund. Att inte all världens verksamhet stannade upp förvånar mig kanske egentligen inte, men det gör mig beklämd. Det kollektiva strutsbeteende som vi har utvecklat när det kommer till klimathotet måste få ett slut. FN:s klimatrapport är tydlig: Det är människans utsläpp av växthusgaser som gör att det blir varmare, att isarna smälter och att havsnivåerna stiger. Jordens temperatur har redan ökat med närmare 1 grad sedan 1880‑talet. och isar minskar, och takten i minskningen ökar. Även antalet människor som flyr undan klimatförändringar, som stigande havsnivåer eller utbredd torka, ökar. Naturkatastroferna ökar i omfattning och skapar större förödelse som en följd av förändringar i klimatet. strävar efter klimaträttvisa. fördelar kapitalismen jordens resurser extremt ojämlikt. Enligt är det de rika länderna som har ett historiskt ansvar att minska sina utsläpp. De rika står alltså för en större del av utsläppen än de som lever i fattigdom. Mer pengar leder till högre konsumtion, vilket leder till högre utsläpp. Det är en rak och logisk linje. De rikaste står för hälften av världens utsläpp av växthusgaser. Växthusgasutsläppen följer alltså hushållens inkomster tydligt, och det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljö- och klimatpåverkan och för att fattiga länder ska få en möjlighet att utvecklas. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Det är också intressant att se skillnaden i påverkan mellan män och kvinnor. Flera studier har gjorts som visar att män har större klimatbelastning än kvinnor, framför allt när det kommer till transporter. Kvinnor åker till exempel kollektivt i större utsträckning än män. Människan är orsaken. Därför måste vi också vara lösningen. menar att klimatkrisen inte uppstått genom att enskilda människor gjort dåliga val. Den kommer sig av grundläggande samhällsstrukturer – strukturer som vi bara kan ändra tillsammans. vill se investeringar för att ställa om och skapa gröna jobb. Vi behöver kraftiga investeringar i förnybar energi, elnät, järnväg, cykel- och kollektivtrafik, energirenoveringar och klimatsmarta bostäder. Vi vill prioritera en stark och långsiktig expansion av välfärdsverksamheter, utbildning och kultur. Offentlig upphandling är också centralt för att klara klimatomställningen, där såväl miljö och klimat som sociala hänsynstaganden måste väga tyngre än jakten på låga kostnader. Eftersom vi ser att den ekonomiska ojämlikheten återspeglas i klimatorättvisa vill vi se skattehöjningar på de högsta inkomsterna och förmögenheterna samt på sådant som förstör miljön. Det behövs för att kunna öka de offentliga investeringarna och för en utvecklad välfärd. För att driva på investeringar i omställningen vill bland annat införa en statlig grön investeringsbank. IPCC förklarar att vi måste investera stort för att över huvud taget ha en chans. 70–av all el måste vara förnybar till 2050, och all kol måste bort. Det innebär investeringar med motsvarande till 2035. Det är hisnande summor. Då har vi ändå bara börjat prata om energi. De svåra år vi så gärna sparar för tror jag är här . Det är nu vi ska satsa. 126 (M) replik: Tack, , för ditt jungfrutal här i kammaren! Jag ser fram emot många spännande debatter med dig. Detta var ett ideologiskt drivet anförande. Det uppskattar jag i grunden. Jag tycker att det är viktigt att ideologin blir tydlig i politiken. Jag som moderat vill lyfta fram kapitalismens och den fria företagsamhetens betydelse för att adressera klimatutmaningen. Ska vi ha en möjlighet att sänka våra utsläpp och få fler länder att vilja ta ansvar för klimatutmaningen måste vi visa att det går att förena snabbt sjunkande utsläpp med en stark ekonomisk utveckling. Det lyckades vi i Alliansen göra vid makten. Tyvärr har den regering som stöder inte förmått det. Det var beklämmande att inte få höra orden ”företag” eller ”innovation” i positiv bemärkelse i anförande. På vilket sätt driver en politik som gör att företagen kan vara en del av lösningen i stället för en del av problemet? 127 (V) replik: Företagen är på inget sätt en del av problematiken. När det gäller till exempel omställning är naturligtvis företagen och deras vilja och förmåga jätteviktig. Där handlar det ju också om att vi som samhälle kan ge dem förutsättningar att göra de omställningar som de behöver göra. Det är lite som det vi har pratat om här tidigare – det handlar om att ge långsiktiga spelregler och att visa vägen för vad som kommer att gälla genom lagstiftning och så vidare . Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Företagen är jätteviktiga, speciellt på landsbygden. Företagen är helt centrala för att den ska kunna utvecklas. 128 (M) replik: För att en omställning ska kunna ske måste det finnas något att ställa om. Här är jag väldigt kritisk till politik. Man försöker straffbeskatta ihjäl stora delar av svenskt näringsliv och inte minst landsbygden. Det är inte vägen framåt. Vad vi behöver är ett bättre företagsklimat. Vi behöver en politik som stimulerar till teknikutveckling och forskning, inte en kostnadsdrivande och slösaktig politik, vilket driver. Som min kollega sa: Klimatet är en akut utmaning. Då har vi inte råd med en ineffektiv klimatpolitik. 129 (V) replik: Nej, en ineffektiv klimatpolitik är det nog ingen av oss som vill ha. Det går inte att tillämpa samma lösningar i hela . Vissa subventioner funkar i städerna medan andra fungerar på landsbygden. Där har vi ett gemensamt ansvar för att utforma en bra politik som håller framöver. 130 (KD): I har vi en lång historia av att små skogsägare förvaltar sin skog efter lagens intentioner och sin bästa förmåga. Bönder och skogsägare har haft förtroendet att under frihet och på ett ansvarsfullt sätt förvalta och bruka den skog och mark de äger. Det ansvarsfulla brukandet har på ett positivt sätt bidragit till klimatnytta, biologisk mångfald och öppna landskap. producerar det mat och ger skogsråvaror och energi. Det skapar tillväxt och arbetstillfällen. Skogsbruket och skogsindustrin är näringar som svarar för de största nettoexportinkomsterna i . Vi har ett hållbart skogsbruk som säkerställer biologisk mångfald och återväxt. kommer skogen att spela en allt större roll i den pågående klimatomställningen. 330 000 skogsägare tänker lite olika. Det är därför vi har den mångfald vi ser. Den behöver inte skapas med statliga pekpinnar. Genom att bruka skogen aktivt och använda skogsråvara till att ersätta fossil energi och energikrävande byggmaterial får vi ut störst klimatnytta av skogen på . För varje skördad skogskubikmeter minskar utsläppen till atmosfären med knappt koldioxid. Det visar analyser som har publicerats i tidskriften . ”Skogens potential att göra nytta för klimatet är betydande och det som avgör klimatnyttan är hur mycket vi kan öka tillväxten och därmed tillgången på skogsråvara samt hur vi prioriterar att använda den.” Detta säger , professor i skogsskötsel vid . Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Tyvärr har vi sett en utveckling som gått åt helt fel håll. Ägande- och brukanderätten är alltmer hotad, och detta med regeringen och miljöminister goda minne. Vi ser till och med statliga ingrepp där markägare inte får ekonomisk ersättning. Dessa inskränkningar försvårar eller till och med omöjliggör ett aktivt skogsbruk. Skogsägare får brukandeförbud på delar av sin mark som anses extra skyddsvärd, men den skyddsvärda miljön är skapad av just skogsägaren själv och dennes skötsel och brukande av sin egen mark i samarbete med naturen. Om dessa inskränkningar i rätten att bruka sin skog och mark fortsätter minskar vår möjlighet att möta klimatutmaningarna radikalt. Ska vi ha ett hållbart och klimatnyttigt jord- och skogsbruk, öppna landskap, fossilfri energi och skog och mark tillgänglig för allmänheten måste vi också ge skogsägarna den tillit de förtjänar. Forskare inom SLU har analyserat vad som händer om man lämnar skogen för fri utveckling i stället för att bruka den. Man fann att detta på kort sikt kan uppfattas som ett väldigt klimatsmart skogsbruk. Varje skogskubikmeter binder 700–koldioxid. Men skogen kommer förr eller senare till en punkt då den av åldersskäl slutar växa och upphör att ta upp koldioxid för att till slut dö och då i stället avge koldioxid. Aktivt skött skog får större tillväxt och binder mer koldioxid än avsatta naturreservat som lämnas åt sitt eget öde. Naturligtvis ska vi värna den biologiska mångfalden. Att detta kan ske som äganderätten och skogsbruket värnas har visats av den tidigare alliansregeringen. Vi kristdemokrater vill i första hand använda metoder som bygger på frivillighet. Vi förordar därför markbyte med offentliga ägare, frivilliga avsättningar, naturvårdshänsyn och så vidare. Framtidens lösningar finns i stor omfattning i det gröna näringslivet. Därför måste ägande- och brukanderätten stärkas och inte urholkas på det sätt vi ser . Våra svenska skogsägare måste ha en rättssäkerhet värd namnet, så att de gröna näringarna kan växa och skapa de värden som är till nytta för klimatet och därmed för oss alla. 131 (MP) replik: Det talas väldigt varmt om äganderätten och de privata aktörer som förvaltar skog, men att bara se skog som en skogsråvara och försöka prata om hållbarhet går inte. Vi måste se skogen bortom alla träden, och skogen är inte bara en naturresurs lämpad för människan att utnyttja för våra ekonomiska intressen. Om vi inte ser skogen för alla träden kan vi inte heller se alla dem som bor i träden. När vi talar om biologisk mångfald skapad av människan är det sant i vissa miljöer, men många skogar med högt biologiskt värde – som är hem för mer än hälften av den svenska rödlistan – är skapade av en lång kontinuitet av låg eller ingen aktivitet av människor. 132 (KD) replik: Skogsägare som har mark som ligger illa till och är svår att bruka eller där de arter som talar om finns lämnar till mycket stor del frivilligt denna mark – till mycket större del än vad staten kräver. De frivilliga avsättningarna är stora, och detta sker på frivillig väg. Allmänpolitisk debatt Klimat, miljö och energipolitik Det är faktiskt så att det är människor som äger skogen. Den är inte allmän egendom. Tyvärr är det många som verkar tro att skogen är allmän egendom på grund av allemansrätten. Jag värnar allemansrätten – den är jätteviktig – men det är faktiskt någon som har ärvt skogen eller investerat pengar i den. Därför måste de personer som har skog få bruka den. Sedan har vi självklart möjligheter att skydda områden som är speciellt skyddsvärda, och det ska vi göra. Men då ska det utgå ersättning; det är jätteviktigt. 133 (MP) replik: