prot · H509118 · 2018-05-24 00:00:00 — Vi skulle kunna ha en debatt om vad ni gjorde och inte gjorde i den här frågan när ni regerade, och ni kan säkert tänka ut ytterligare något som borde ha varit med i propositionen. Det blir dock inte särskilt konstruktivt. Det mesta i reservationerna kommer att tillgodoses genom förslagen i de här två betänkandena, där vi föreslår bifall till propositionen, och med det uppdrag som regeringen har gett till utifrån skrivelse. Jag tänker faktiskt hålla ett öga på att det sker. I stället tycker jag att vi ska vara överens om att allt, detta till trots, inte är frid och fröjd. Många kvinnor lever – inte sällan ihop med sina barn – i ständig skugga av och skräck för misshandlande och hotande män. Det är inte acceptabelt. Det är helt enkelt sinnessjukt. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor är lika fria som män och där män inte sätter gränser för vad kvinnor ska göra, hur de ska vara eller uppträda, hur de ska klä sig, när de får gå ut eller vilka de får träffa och inte träffa. Med den här propositionen behandlar vi bara ett symtom och inte själva sjukdomen, det vill säga alltför många mäns obegripliga behov av våld mot och makt över kvinnor. Det behövs många fler och kraftfulla åtgärder mot kvinnohatet i . Det är en budkavle som måste gå vidare från regering till regering oavsett deras politiska färg. I den här församlingen, riksdag, måste vi alla – både kvinnor och män – oförtrutet jobba på för ett jämställt så att vi kan säga att sådant som våld mot kvinnor, sexuella trakasserier och våldtäkt bara hör historien till. Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och om folkbok-föringen Någon kanske tänker lite tyst att det där är utopiskt, och så kanske kvinnorna faktiskt kände en gång när det gäller sådant som arvsrätt, rätt till utbildning och rösträtt. Vi har kommit långt, men det finns en resa kvar att göra. Politik är att vilja, sa en gång. Vi måste tillsammans vilja jämställdhet och vilja få ett slut på övergreppen på kvinnor, för då tror jag att vi faktiskt kan åstadkomma det. 111 (M) replik: Tack för ett bra inlägg, ! Du lyfter fram en fråga som är oerhört viktig, nämligen kvinnohat och moralpoliser. Det hör inte hemma i . Jag skulle vilja återkomma till det jag tog upp i debatten. Det är bra delar som regeringen lyfter fram i propositionen, och vi har tillsammans drivit fram detta – absolut. Men sedan handlar det ju om att kunna implementera det nere på de olika nivåerna. Det handlar till exempel om de skolor som har haft med barn med skyddade identiteter i sina skolkataloger. Jag tror inte att vi har något svar på hur man kan säkerställa detta, men jag vill ändå ställa frågan vad man kan göra. Jag tror att det kan vara så att GDPR sätter frågan om personliga uppgifter som måste skyddas lite mer på dagordningen – vi får ju mejl om att vi ska godkänna att någon får ha kvar våra personuppgifter och så vidare. Men man kan titta på alla de övertramp som har gjorts mot personer som har skyddade identiteter. Det gäller till exempel tingsrätter som talar om vilken tingsrätt en person med skyddad identitet hör till, så att säga. Det handlar om skolkataloger, och det handlar om brukare med skyddad identitet som kommunen har röjt och så vidare. Jag skulle bara vilja att vi problematiserade detta. Hur kan vi få alla i de olika samhällsfunktionerna att faktiskt implementera detta och ta skyddade identiteter på största allvar? 112 (S) replik: Vi är helt överens om det, , och jag tror att vi talade om precis samma sak . I skrivelsen om revisionsrapporten står det att regeringen har gett i uppdrag att komma tillbaka med hur man ska säkerställa att detta inte sker. Det stora problemet tror jag är den mänskliga faktorn, och det är väl oklart hur man ska lösa det. Jag tror att vi måste ha en debatt bland myndigheterna om att detta är otroligt viktigt. blir det nämligen rena dumheter, om du ursäktar språket. När det till exempel gäller skolklasser rör det ju inte bara skolfoton, utan man bara mörkar ett namn – och så förstår alla att det är den personen som har skyddad identitet. Den mänskliga faktorn är alltså ett problem. ska redovisa åtgärder för regeringen , och då får vi väl se vad det innehåller. Jag håller dock med om att vi måste komma till rätta med att även myndigheter faktiskt avslöjar identiteter. 113 (M) replik: Jag skulle också vilja ta upp en del i den alliansreservation vi har. säger helt riktigt att det finns med i propositionen att folkbokföringsbrott ska återinföras, liksom möjligheten för att göra hembesök. Problemet som inte finns med i propositionen rör vår andra reservation, som handlar om att vem som helst kan folkbokföra sig på min adress utan att jag får en aktiv fråga från om jag vill ha den personen folkbokförd på min adress. Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och om folkbok-föringen Det finns många som vittnar om vad som har hänt när människor har gjort så. Bland annat hörde jag att en person en gång hade folkbokfört sig på utan att någon fick veta det. Det kanske inte blev ett jättestort problem – det vet jag inte – men det finns många människor i som har fått kanske en kriminell person folkbokförd på sin adress och sedan fått jätteproblem med betalningsanmärkningar som kommer till adressen utan att de egentligen har en aning om vem detta rör. Vi skulle vilja att man gick in i en fördjupning. Man måste få fram ett riktigt uppdrag för att titta på hur man skulle kunna göra. och jag har diskuterat detta förut, och det är inte en helt lätt fråga. Bor man till exempel i en hyresrätt blir det nämligen svårt eftersom många bor på samma adress. Men på något vis måste man få veta – mobilt bank-id finns ju – att en person har adressändrat hem till en själv. Någon berättade för mig att hon fick veta att någon hade folkbokfört sig på hennes adress genom att det kom ett brev från UC därför att någon hade beställt någonting till hennes adress. Jag skulle bara vilja höra vad anser att man kan göra åt detta. 114 (S) replik: Mitt fokus ligger mycket på skydd av kvinnor, och propositionen innehåller det. Jag sa vid förra årets debatt att den här propositionen skulle komma, för det var ju Socialdemokraterna som drev igenom ett tillkännagivande till den förra regeringen under den förrförra mandatperioden. Den förra regeringen tillsatte en utredning, och har vi propositionen. Den andra frågan gäller precis det tar upp, alltså hur vi ska komma till rätta med att människor skriver sig på adresser där de faktiskt inte bor – och hur den som bor där ska få reda på det. Även det blir ett uppdrag till från regeringen, och det är samma sak där: Jag lovar att återkomma. har jag hållit mina löften, så ge mig till! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 12 Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter betänkande 2017/18:SkU17 Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter (prop. 2017/18:187) 115 (SD): Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Vi ska debattera den e-ciggskatt på påfyllnadsvätskor som regeringen med stöd av och Alliansen vill införa. Jag tror att detta är det första tillfälle då vi primärt debatterar elektroniska cigaretter här i kammaren. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation om att avslå propositionen. När vi talar om elektroniska cigaretter ska vi komma ihåg att den elektroniska cigaretten har väldigt få likheter med den vanliga cigaretten. De cigaretter som konsumeras av omkring 1 miljard människor världen över, och som dödar varannan användare, består av tobak som bränns. När denna tobak förbränns frigörs oerhört många farliga ämnen. Nikotinet är ett mindre problem i sammanhanget – cigaretter hade inte varit något stort hälsoproblem om det bara hade handlat om nikotin. Den elektroniska cigaretten fungerar helt annorlunda. Den innehåller ingen tobak utan består av ett batteri, en förbrännare och en tank. Tanken fylls med e-vätska innehållande vegetabiliskt glycerin, propylenglykol, smakämnen och – ofta – nikotin. Samtliga substanser förutom nikotinet är godkända livsmedelstillsatser. Den elektroniska cigaretten som vi känner den uppfanns och är en mångmiljarddollarindustri globalt. och är de som dominerar marknaden. Man räknar med att det finns ungefär 20 miljoner användare världen över, eller förmodligen lite fler än så. I propositionen föreslås att e-vätskor ska punktbeskattas med per liter som andra nikotinhaltiga produkter ska beskattas med per kilo. I det senare fallet handlar det om så kallade heat not burn-cigaretter, alltså cigaretter med tobak som värms upp men inte bränns. Det är en väldigt stor skillnad som föreslås mellan dessa två produktslag. Vi kan tycka att detta är ett märkligt förfarande då heat not burn-produkter inte finns på marknaden. Det blir således mycket svårt att veta hur dessa skatter slår, vilket understryker propositionens brist på ordentlig analys. Varför har man så bråttom? Låt mig tydliggöra hållning. Det är inte orimligt med en skatt på e-cigaretter i någon form. Med tanke på dagens beskattning av snus och cigaretter är det rimligt att av folkhälsoskäl utvärdera behovet av en e-ciggskatt. Man skulle kunna stå här i en evighet och tala om forskningsläget. Vi kan säga att det spretar betänkligt, att det saknas långtidsstudier – längre än – och att det finns många rön som talar för potentiella risker. råder bred konsensus inom forskningen om att elektroniska cigaretter är betydligt mindre farliga än vanliga cigaretter. Den brittiska motsvarigheten till gjorde till exempel en omfattande kartläggning och konstaterade att en e-cigganvändare får i sig färre farliga ämnen än en cigarettrökare. Det är ungefär samma situation som råder för snuset, även om man där vet betydligt mer rörande hälsoaspekterna. Med tanke på att forskarna är överens om att elektroniska cigaretter är ett betydligt mindre hälsofarligt alternativ till cigarettrökning är det viktigt att ett förslag på införande av en skatt bygger på en gedigen konsekvensutredning. Vi finner inte att så är fallet utan att förslaget i stället kan föra med sig negativa konsekvenser för folkhälsan i och med att det blir betänkligt dyrare att byta cigaretter mot hälsosammare alternativ, varför propositionen bör avslås. Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Det är i sammanhanget intressant att titta på hur de länder som har betydligt fler e-cigarettanvändande agerar, exempelvis , och större delen av . De allra flesta har ingen skatt på e-cigaretter utan fortsätter att följa utvecklingen, utvärdera och följa forskningen. Det är ju i dessa länder som kunskaperna är störst. En skatt är inget normaltillstånd i , i eller globalt. Priset på en flaska med e-vätska ligger på ca . Införandet av en skatt på denna nivå kommer att öka priset med ; man räknar med att priset kan landa på ca . Det är en oerhört kraftig prisökning som innebär att de ekonomiska incitamenten att övergå från tobaksrökning till användande av en mindre farlig produkt minskar. Det kan till och med bli ett negativt incitament. I sammanhanget kan det vara värt att nämna att jag själv har slutat med cigaretter med hjälp av e-cigaretter och att av min partigrupp har lyckats med samma sak. I flera länder, exempelvis i , använder man elektroniska cigaretter som ett instrument inom rökavvänjningen. Detta tillsammans med alla de berättelser som finns från människor som lyckats sluta med hjälp av e-cigaretter gör att det är viktigt att reflektera över behovet av riskminimering i arbetet med att minska rökningen. Vi i brukar slå oss för bröstet för att vi är bäst i världen på att bekämpa rökningens skadeverkningar, men det är nog inte främst politikerna som ska slå sig för bröstet för detta. Visst är kunskapsinsatserna viktiga, men allra viktigast har snuset varit. Det är huvudanledningen till att vi är bäst i klassen; vi ska inte glömma det. Bakgrunden till den av regeringen valda skattesatsen är en fullständigt ovetenskaplig slutsats om att e-vätska motsvarar 100 vanliga tobakscigaretter. Detta ser ut att bygga på en analys – jag har inte lyckats hitta den – av hur konsumtionen av e-vätska kunde se ut hos en användare i när elektroniska cigaretter precis hade introducerats på marknaden, kanske för 10–. Det har skett en teknisk utveckling , och det erbjuds en mångfald av produkter på marknaden som innebär att användandet av e-vätska kan variera i mycket stor utsträckning sett till såväl volym som nikotinstyrka. Det går således inte att säga hur många tobakscigaretter det går på varje milliliter e-vätska, utan kan lika gärna motsvara tio vanliga cigaretter för många användare . Det finns ett tydligt omvänt samband mellan konsumtion av vätska och nikotinstyrka. Om man föredrar hög nikotinstyrka konsumerar man mindre e-vätska, medan användare som föredrar låg nikotinstyrka föredrar ökad volym av e-vätska. Sammantaget kan vi konstatera att det saknas en klar bild av hur konsumtionen av vätskor ser ut, och det bör rimligtvis vara nödvändigt att ta fram en sådan innan beslut kan fattas rörande en punktskatt. Hela analysen gällande den skattesats som man valt bygger på att man ser att en milliliter vätska motsvarar ett visst antal cigaretter. Den analysen är bristfällig, varför propositionen också är bristfällig. Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Den föreslagna punktskatten utformas utifrån volym och inte utifrån faktisk nikotinstyrka, vilket är en allvarlig brist. Vi hade förmodligen accepterat förslaget om denna differentiering hade funnits. Syftet med punktskatten är ju att minska användandet av nikotin, och då blir regeringens förslag mycket märkligt. Det kommer att bidra till att fler vätskor med högre nikotinhalt kommer att säljas samt att andelen som själva väljer att blanda ut vätskan med smakämnen kommer att öka, vilket för med sig ökade hälsorisker. Det kan finnas många anledningar att införa en skatt på e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter, men ett sådant förslag bör utgå från att skatten differentieras utifrån nikotinstyrka samt att införandet föregås av en grundlig konsekvensanalys. 116 (S): Det är med blandade känslor jag minns min högstadietid i , på landsbygden i . Ungarna som gjorde de våghalsiga grejerna där – de som var coola och snygga, hade märkeskläder och körde moppe – hade en cigg i mungipan. De hängde vid rökrutan, som formellt hade tagits bort för länge sedan. Jag gjorde inte det, men jag minns att jag såg upp till dem. Jag ville vara med dem, och det har satt spår i mig. Den parfymblandade lukten av tobaksrök kan fortfarande, senare, få mig att känna mig i underläge. Rökning var då inte bara normaliserat, utan rökning gav status. Om någon undrar vad det betyder av avnormalisera rökning är det just att bryta med denna bild. Den sociala acceptansen för rökning behöver minska. Morgondagens tonåringar ska inte, som jag, se på tobaksrökning som en högstatusmarkör. Så enkelt är det, för tobaksrökning är så oerhört farligt. Så många som varannan dagligrökare dör en för tidig död. Därför har vi satt målet om ett rökfritt 2025. Det vi stegvis gör är att avnormalisera rökningen. Arbetet med avnormalisering är för länge sedan påbörjat. Rökfria inomhusmiljöer och restriktioner kring marknadsföring och märkning av cigaretter är några exempel på hur politik har gjort skillnad i det här avseendet. Andelen av befolkningen som röker sjunker stadigt, men vi är ännu inte i mål. Jag är stolt över regeringens folkhälsopolitik. Regeringen har lagt fram framtidsinriktade förslag om alltifrån att barn och unga ska kunna komma i daglig rörelse och tidigt etablera goda levnadsvanor till rökförbud i allmänna miljöer, även utomhus. Målet är tydligt: ”Folkhälsopolitiken ska skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation.” Människor ska kunna leva bättre, friskare liv på lika villkor i hela samhället. debatterar vi en skattefråga med tydlig bäring på folkhälsopolitiken. Punktskatter har vi inte främst av fiskala skäl, utan syftet är att stödja människor att fatta bra beslut kring sin konsumtion – bra beslut för individen och bra beslut för samhället. Förslaget vi debatterar handlar om att punktbeskatta tobaksfria men nikotinhaltiga produkter, närmare bestämt nikotinhaltiga vätskor som används i elektroniska cigaretter och nikotinhaltiga produkter för användning i mun eller näsa som inte innehåller tobak, givetvis undantaget läkemedel och nikotinfria vätskor för e-cigarettrökning. Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Det finns tydliga indikationer på att e-cigaretter, som är den av de berörda produkter som i någon mån etablerat sig på den svenska marknaden, väcker starkt intresse hos unga. Därför är det bra att vi har reglerat försäljningen av dem, men det räcker inte med det. För att komma vidare i avnormaliseringen är det helt orimligt att fortsätta undanta e-cigaretter från beskattning. Bruket ska begränsas eftersom det dels kan fungera som insteg till tobaksrökning, dels normaliserar rökandet i sig. Till detta ska läggas att all lagstiftning är normerande, såtillvida att den påverkar hur människor ser på olika handlingar i sociala sammanhang. Lagstiftning är alltså anledningen till att vi går över gatan när gubben blir grön eller att vi håller hastighetsgränserna när vi kör bil – eller åtminstone anledningen till att vi känner oss en smula sämre om vi går mot rött eller kör för fort. En lag om att beskatta e-cigaretter bidrar alltså inte bara till att minska bruket genom att priset på varan höjs. En sådan lag påverkar också människors inställning. Användningen av e-cigaretter avnormaliseras med den här lagstiftningen. Därtill ska såklart också läggas att den faktiska prisökningen kommer att ha en dämpande effekt på användningen och att avnormalisering inte är enda anledningen till att det är positivt. Eftersom e-cigaretten är en relativt ny produkt finns det rätt sparsamt med forskning om dess effekter. Men så sent som i dagens nyhetsflöde finns nyheten om en rapport från . Två forskare där har gjort en kunskapsöversikt, som bland annat säger, förutom att man redan vet att nikotin har kroniska hälsoeffekter på hjärnan, att ungdomar som röker e-cigg i större utsträckning än andra börjar med tobaksrökning och att det har ganska låg effektivitet som rökavvänjning. Dessutom har slagit fast i en rapport att det är mycket sannolikt att e-cigaretter är mindre giftiga än cigarettrök, men att det är osannolikt att e-cigaretter är ofarliga och att långsiktigt användande förväntas öka risken för KOL, lungcancer och möjligen även kardiovaskulär sjukdom. Lagförslaget träffar dessutom uteslutande nikotinhaltiga produkter, som är de som ska beskattas. Nikotin i sig har väldokumenterade skadeeffekter på hälsan och är mycket vanebildande. Ur hälsosynpunkt framstår det alltså som ett klokt val att undvika att röka e-cigaretter. Sammanfattningsvis ska vi införa en skatt på tobaksfria nikotinhaltiga produkter, eftersom de är dåliga för folkhälsan. De riskerar att bidra till att normalisera rökning. De kan bli en inkörsport till nikotinberoende och tobaksrökning, och bruket av dem leder till negativa effekter för den egna hälsan. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU17. (forts. § 14) Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CKrU1 Politik för gestaltad livsmiljö Punkt 1 (Nytt nationellt mål för arkitektur-, form‑ och designpolitiken) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (SD) 114 för res. 37 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 113 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 19 MP, 17 V 1: 69 M, 18 C, 12 L, 14 KD Avstod: 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 7 L, 2 KD, 4 - Punkt 4 (Ökat medborgarinflytande i utformningen av den gemensamma miljön) 2. res. 5 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 19 MP, 18 C, 17 V, 12 L, 13 KD 5: 32 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 10 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 7 L, 3 KD, 4 - (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Punkt 2 (Tillkännagivanden om ytterligare åtgärder inom folkbokföringen) 2. res. 1 (-) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 33 SD, 19 MP, 18 C, 17 V, 13 L, 14 KD, 1 - 1: 3 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 6 L, 2 KD, 4 - Punkt 4 (Folkbokföring på rätt adress) 2. res. 2 (M) 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 19 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD 2: 69 M Avstod: 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 4 - Punkt 6 (Personnummer och samordningsnummer) 2. res. 4 (V) 3. res. 5 (KD) 17 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 33 SD, 19 MP, 18 C, 14 L, 4 - 4: 17 V Avstod: 14 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 4 - Punkt 7 (Skydd för folkbokföringsuppgifter och skyddad identitet) 2. res. 6 (M, C, L, KD) 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 19 MP, 17 V 6: 69 M, 18 C, 14 L, 14 KD Avstod: 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 4 - Punkt 8 () 2. res. 8 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 19 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD 8: 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 4 - Kammaren biföll utskottets förslag. 2. res. (SD, -) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 19 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD : 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 9 SD, 6 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 4 - § 14 (forts. från § 12) Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter (forts. SkU17) 117 (SD) replik: Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter talar väl om rökningens skadeverkningar. Det finns inget större hälsoproblem i världen . Men jag skulle vilja tala lite mer om utformningen av den här skatten. Det saknas ju en differentiering av nikotinhalten i vätskorna. Då är frågan: Tycker att det är bättre att man stimulerar folk att köpa flaskor som innehåller i stället för flaskor som innehåller ? Är det bra om man konsumerar mer nikotin eftersom skatten blir densamma enligt propositionen? Sedan undrar jag över bakgrunden till den analys som har gjorts. När man beslutade att skatten skulle vara per liter har man utgått från att vätska motsvarar 100 cigaretter. Hur har man kommit fram till detta? 118 (S) replik: Jag kan till viss del instämma i påstående, att man skulle få en mer adekvat styrande effekt om skatten kunde sättas utifrån nikotininnehåll. Efter att ha vägt olika faktorer mot varandra framgår det tydligt för den som läser propositionen att man har gjort överväganden som handlar om att det skulle leda till extremt komplicerade regler, en försvårad uppföljning och en ökad administration som skulle vara kostsam och olämplig.