prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — En diskrimineringslagstiftning måste innehålla specifika grunder för att människor inte ska falla mellan stolarna. kan skaka på huvudet hur mycket han vill, men så är det. 115 SKÅNBERG (KD): betänkande KU34 handlar om fri- och rättigheter. Det kan tyckas vara ett betänkande bland väldigt många denna vår, men det är mycket angeläget. Våra partier har satt oss som ledamöter i KU för att vi ska vakta våra grundlagar och alldeles särskilt grundlagen regeringsformen som definierar de mänskliga rättigheterna och klär dem i ord. Vi är väktare av dem. Vi ska inte begränsa och skära ned på det, utan vi ska stå som garanter och försvara de mänskliga rättigheterna. Det ger vår regeringsform oss i uppdrag men också , som har status av grundlag. I betänkandet försöker vi olika partier ändå att diskutera gränsdragningsproblematiken, för vi är inte så naiva att vi inte vet att det finns gränsdragningar och att vi måste specificera när det är rimligt och orimligt att stå fast vid en viss hållning. Låt mig i korthet kommentera några av de reservationer som har utöver allt det som vi är eniga om i utskottet. Reservation 2 handlar om att vi vill ha en äganderätts- och näringsfrihetskommission. Övriga allianspartier står också bakom denna reservation, och jag yrkar bifall till den, fru talman. Tillsammans med och har vi reservation 3 om en gemensam värdegrund. Värdegrunden är inte självklar utan måste diskuteras, men vi anger i reservationstexten att det handlar om alla människors lika värde, allas rätt till liv och frihet, vikten av en fungerande rättsstat, rätten att ha en religion och att avstå från att ha en religion och så vidare. Vi utvecklar detta ganska ordentligt. har en egen reservation, nr 16, om en värdekommission. Vi tänker att man på norskt vis samlas över partigränserna med olika samhällsföreträdare, etiker och experter på juridik och jobbar igenom en gemensam värdegrund. är mycket sagt, till exempel i skolans läroplan, som har en ganska utvecklad värdegrund. Men man skulle kunna utveckla en för hela samhällets bruk. Fri- och rättigheter, m.m. Låt mig också nämna en sådan här svår avgränsning, och det är återkallande av medborgarskap. Vi vill förstås inte att någon ska stå utan medborgarskap. Men i reservation 11 menar att när det är uppenbart att en person har fått svenskt medborgarskap genom mutor eller bestickning bör det genom en grundlagsändring vara möjligt för domstol att återkalla medborgarskapet. I det fallet ligger ansvarsbördan på myndigheten. Vi har varit mycket återhållsamma, och vi inser problematiken fullt ut. Men det är ändå inte rimligt att man får sitt svenska medborgarskap genom mutor eller bestickning. Vi vill se en framtida översyn av regeringsformen. Det behandlas i reservation 14, som vi delar med och . Vi menar att det finns skäl att överväga om fler fri- och rättigheter, till exempel äganderätten och näringsfriheten, borde omfattas av begränsningsreglerna i 2 kap. 21 § i regeringsformen. I en alliansreservation, nr 17, lyfter vi upp de mänskliga rättigheterna i EU. Det har andra utvecklat, så det förbigår jag här. Låt mig nämna reservation 21 om kommunernas ansvar för terrorister och för att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism och att ansvaret för detta arbete ska ligga på högsta politiska nivå i kommunerna. Det är viktigt att tala om vilka underliggande faktorer som finns för radikalisering och för antisemitism och andra former av rasism och att också utbyta goda exempel med varandra för att forma strategier. I reservation 22, som vi har gemensamt med och , talas det om finansiering av till exempel moskéer. För att få en tydligare bild och därmed bättre kunna bedöma om sådana bidrag utgör ett påtagligt problem bör regeringen ta initiativ till en översyn av hur många svenska trossamfund som tar emot utländska bidrag och vilka belopp, ändamål och villkor som förekommer. Detta rör sig farligt nära föreningsfriheten, och det får inte göras på ett sätt så att det kränker föreningsrätten. Men likväl får det inte bli som i där man har sett problem med finansiering från och och där det med en gåva av en moské följer villkor att man ska ha en imam från givarlandet och att det imamen säger styrs från utlandet. Så har det åtminstone framställts, och vi vill säkerställa att det inte blir på det viset. Så kommer vi till den i viss mening brännande frågan om böneutrop. Vad kan och kan man inte säga om böneutrop från minaret? Man kan till att börja med inte begränsa religionsfriheten. Det är viktigt att lägga det som en grund. Religionsfriheten finns i vår regeringsform och är den enda av fri- och rättigheterna som inte kan begränsas. Det betyder inte att allt kan försvaras med religionsfrihet, men den kan faktiskt inte begränsas. Om man ändå vill diskutera religionsfrihetens gränser handlar det snarare om ordningsstadgar, kommunala bygg- och handlingsplaner och sådant. har i ett särskilt yttrande – inte en reservation, så som har – gett några tankar för att kunna förhålla sig till böneutropen. Vi skriver där: Fri- och rättigheter, m.m. ”Religionsfriheten och föreningsfriheten är grundlagsfästa genom bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen. Var och en har frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Ingen ska misstänkliggöras på grund av sin tro. Torgmöten och andra manifestationer ska tillåtas enligt dagens regler; böneutrop bör bedömas på samma sätt. När det gäller institutionaliserade och frekvent återkommande böneutrop in i människors hem anser jag dock att det finns skäl att diskutera gränsdragningar. Det är naturligtvis önskvärt att olika samfund, kommuner och berörda myndigheter för en dialog för att nå en lösning vad gäller böneutrop som är hållbar och bra för alla parter. Men om detta misslyckas och frågan ställs på sin spets, vill jag påminna om att är emot institutionaliserade och återkommande böneutrop som människor inte kan undkomma i sina hem. Att med regelbundenhet proklamera en religion över och in i människors hem är något annat än kyrkklockor, som därtill är del av vår tradition och en kulturell sedvänja. har därför uppmanat partiets representanter på nivå att avslå ansökningar om återkommande och institutionaliserade böneutrop som människor inte kan undkomma i sina hem. arbetar för ett samhälle som främjar integration och sammanhållning. Institutionaliserade och återkommande böneutrop främjar inte det arbetet.” Där, menar jag, säger jag och vad som kan sägas vid gränsdragningen, men inte mer än så. Religionsfriheten kan inte begränsas. Att däremot trumpeta in sin egen religion – vilken religion det vara månde – i människors hem måste gå utöver vad som är rimligt och acceptabelt. 116 (S): Vi debatterar fortsatt KU:s betänkande KU34 Fri- och rättigheter. Utskottet har lagt mycket tid och energi på betänkandet. Det är berett dubbelt så , tror jag, som ett vanligt betänkande. Vi tar frågorna om mänskliga fri- och rättigheter på största allvar i utskottet, och det tycker jag känns bra. Frågan om mänskliga rättigheter var, precis som för , en av anledningarna till att jag engagerade mig politiskt – hur samhället var organiserat och hur det faktiskt förtryckte människor och kanske till viss del gör det fortfarande, hur sådana som jag hade mindre rättigheter än mina kompisar, hur jag såg att de som kom från andra länder utsattes för förtryck och rasism och hur de som var tjejer diskriminerades enbart på grund av det. Allt detta finns i betänkandet. Det är på sätt och vis fantastiskt vilket parlament vi har, som vill lösa människors problem, skydda deras friheter och utöka deras rättigheter i stora stycken. Allt detta har vi, som jag sa, tagit på allra största allvar. Jag vill tacka utskottet, och jag yrkar bifall till utskottets förslag. Vi har hanterat många frågor som rör våldsbejakande extremism. Detta har flera tidigare varit inne på, men jag vill säga att jag tycker att det är bra att vi kan fortsätta att upprätthålla den enighet kring dessa frågor som har etablerats . Detta känns tryggt och bra . Jag hoppas att vi kan fortsätta med det, även om det innebär att vi får skicka ett och annat tillkännagivande till vår regering, för det stärker oss och gör politiken trovärdig att vi klarar av att lösa ibland ganska svåra frågor på ett respektfullt sätt i samtal över bordet. Fri- och rättigheter, m.m. När jag lyssnade på debatten hajade jag till över några saker som sas. Vi har hört om islams intåg i , som att vi skulle vara utsatta för någon form av invasion. Inget kan vara mer fel. I lever många människor med många olika typer av tro, och det är bra. Tron ska värderas och uppskattas. Den bidrar till att utveckla vårt samhälle och ser till att människor får någon form av sammanhang och tilltro till framtiden, och det är bra. Om det sedan råkar vara kristendom, buddhism eller islam tycker inte jag att vi ska lägga någon vikt vid, och detta är också förbjudet enligt vår grundlag. Att peka ut islam som religion i förhållande till andra känns väldigt underligt, och jag förstår inte riktigt syftet. Eller, jo, det är klart att jag förstår syftet: Man vill misstänkliggöra och förlöjliga en grupp som man inte gillar och som man inte tycker hör till. Jag tycker att det är fruktansvärt när man har en sådan retorik. Frågan om diskriminering har det också talats om här. Vi måste inse att samhället är präglat av normer och av över- och underordning. Det är detta vi måste bryta, och därför måste vi peka ut vilka grupper det handlar om. Vi måste våga säga att kvinnor lider av ett förtryck i samhället och att detta diskriminerar. Om vi inte har pekat ut det blir den handling som en kvinna kanske utsätts för något annat. Då blir den bara själva handlingen, och man missar hela idén om makt och överhet som ingår. Samma sak gäller många av de andra diskrimineringsgrunderna. Här tycker jag att vi närmar oss det som är kärnan. Vi har ett parti i denna riksdag som grundar sig på och har som affärsidé att vilja få förtrycka andra. Det är vad denna fråga handlar om, ingenting annat. Allt annat är lögn och båg. Jag är glad över att vi i stora stycken är överens om att EU måste bättra sig. Vi har några olika förhållningssätt när det gäller vilken väg vi ska gå fram. EU har ett stort ansvar. Vi ser att länder som och utarmar sina rättsstater. Vi ser hur man i valkampanj efter valkampanj tar till brösttoner gentemot den ena eller andra gruppen. Vi ser hur man marginaliserar den fria pressen och medierna. Allt syftar till att stärka den egna makten och det egna inflytandet, och detta är inte okej. Här behöver EU stärka sina verktyg för att komma åt det, men EU behöver också våga använda sig av det man har. Där kan jag tycka att man har varit lite feg . Jag slutar där och tackar utskottet för ett gott samarbete. Än en gång: Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 117 (SD) replik: Jag kunde inte låta bli att trycka in mig i debatten när från Socialdemokraterna sa från talarstol att tredje största parti lever på affärsidén att förtycka andra människor. vet mycket väl att detta inte är sant, eller också väljer han medvetet eller helt omedvetet att vantolka det som jag sa i mitt anförande . Fri- och rättigheter, m.m. Det är intressant att du, när vi har en diskussion eller debatt gällande diskriminering, lyfter upp förslag på området nästan som någon form av skräckexempel. Du nämnde inte det ordet explicit, men låt mig förtydliga vad faktiskt vill göra. I vår regeringsform och i vår diskrimineringslag har vi en lång uppräkning av diskrimineringsgrunder. Det finns såklart en risk att man med denna uppräkning av diskrimineringsgrunder i en lag faktiskt exkluderar fler än man inkluderar. Jag kan vara överens med om att det är klart att det finns diskriminering och att det finns grupper som är mer utsatta än andra. Men det löser inga problem att explicit peka på vissa grupper. Utifrån den systematik som jag och mitt parti förordar löser man problemet genom att säga att alla enligt diskrimineringslag och regeringsform är lika och att ingen otillbörlig diskriminering ska tillåtas. Hur kan det vara ett sämre alternativ, ? 118 (S) replik: Här har vi alltså en företrädare för ett parti som bildades av ett gäng skinnskallar, nazister och annat löst folk på den yttersta högerkanten som försöker påstå att affärsidén inte är att behandla människor olika. Det blir lite skrattretande. Diskriminering och insikten om vad diskriminering är grundar sig i att man faktiskt ser att det finns människor och grupper i samhället som behandlas illa eller annorlunda enbart på grund av att de tillhör den gruppen och att den gruppen är underordnad någon form av majoritet. Så är det i detta fall med våra diskrimineringsgrunder. Det handlar om människor som kan ha någon form av funktionsvariation, det handlar om kön, det handlar om transpersoner och det handlar om hbtq-personer i stort. Här har samhället traditionellt sett begränsat dessa människors frihet genom lagstiftning och också genom attityder och normer. Att ta bort dessa diskrimineringsgrunder skulle faktiskt vara att påstå att det lidande som dessa människor och grupper utsätts för på grund av det förtryck som majoriteten utsätter dem för inte finns utan att det skulle vara en händelse som vilken som helst ifall de råkar ut för någonting. Så kan vi inte ha det. Vi måste våga erkänna de maktordningar som ändå finns i detta samhälle. 119 (SD) replik: Det blir nästan underhållande ibland när man lyssnar på den här debatten och hör Socialdemokraterna stå och tala om mörka historia. Jag tror nog att de flesta har fått lära sig att det i alla fall inte var som ville ge eller för den delen införa . Det var ett annat parti som ville göra det. Man kan naturligtvis hävda att detta minsann ligger långt tillbaka i tiden. Och jag tror att det gör det. Jag tror inte att det socialdemokratiska partiet vill göra dessa saker. Som en annan politiker har sagt tycker jag att vi trots allt behöver fler vuxna i politiken. Men då kan vi inte heller stå och göra så här. Vi måste börja diskutera våra politiska förslag för vad de faktiskt är. Då duger det inte att stå och kalla varandra för fula saker, att använda fula epitet och hänvisa till historiska saker som måhända ligger långt tillbaka i tiden. Då skulle jag kunna stå och raljera över parti . Men jag har till mitt förfogande, så jag släpper detta. Fri- och rättigheter, m.m. Men, som sagt, jag tycker att man ska passa sig för att kasta sten i glashus. Jag tycker att vi bör ta diskussionen och den politiska debatten i stället. tycker uppenbarligen inte att lösning när det gäller diskriminering är bra. Det gör inte något annat parti heller. Det är nämligen bara vi som står bakom denna reservation. Det blir snarare en retorisk fråga, eftersom med flera pekar på att det finns grupper som är särskilt skyddsvärda. Det gör det såklart. Men det finns grupper som jag ändå skulle vilja hävda är särskilt skyddsvärda men som inte omfattas av lagen. Vad händer med dessa grupper? Varför är det då inte bättre att alla ska kunna omfattas av det skydd som diskrimineringslagen och vår regeringsform faktiskt innefattar. Då skulle vi kunna använda begreppet otillbörlig särbehandling. Det är ett begrepp som används i annan lagtext. Det skulle vi kunna komma till rätta med, och vi skulle få en betydligt mer jämställd diskrimineringslag. Jag beklagar att och de andra partierna tyvärr vänder sig emot det. 120 (S) replik: Mitt parti har gjort upp med sin historia. Det som talar om är sådant som hände för bortåt , medan det som jag tar upp om hände under mina tonår. Det finns alltså lite perspektiv på saker och ting här. Jag talar inte om det som hände före , utan jag talar om det som faktiskt hände . Det har ännu inte tagit ansvar för, och de gör det inte än . När jag lyssnar på förstår jag att han inte har fattat konceptet om vad diskriminering faktiskt innebär och att det finns en över- och underordning i samhället som vi vill bryta. Det är det som detta handlar om. Det handlar inte om att någon skulle ha råkat bli illa behandlad på krogen, i bostadskön eller vad det kan vara. Det handlar om att man har blivit illa behandlad på grund av den man är. Det är då det blir diskriminering. Det vill de inte förstå. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att de faktiskt vill få en ursäkt för att kunna fortsätta diskriminera eller att de helt enkelt inte har fattat konceptet. säger att vi missar grupper. Men han har inte nämnt en enda grupp som vi har missat. Under alla år som har varit i har vi inte sett någon motion om vilka grupper de menar som skulle vara missgynnade eller som saknas. Det tycker jag är väldigt konstigt. Det blir ett löjets skimmer över förslagen, och jag kan bara konstatera att är samma gamla sverigedemokrater som vi alltid har haft. 121 (MP): Fri- och rättigheter, m.m. Vi debatterar nu betänkande 34 om fri- och rättigheter. Det är ett motionsbetänkande med drygt 60 motionsyrkanden från de två senaste årens allmänna motionstider. Våra fri- och rättigheter har skydd enligt regeringsformen, där det bland annat står att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Det är ord som låter enkla och naturliga, men de kan behöva påpekas nog så ofta. Våra hjärnor kan ibland spela oss ett spratt då det är naturligt att vi blir rädda eller oroliga för det som ser annorlunda ut. Men rädsla är inte en bra utgångspunkt för rationella beslut. Därför är det inte bara vi i som har formerat detta i våra grundlagar, utan liknande formuleringar återfinns i om mänskliga rättigheter, i och i EU:s stadga om grundläggande rättigheter. Det handlar om grundläggande rättigheter som yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och inte minst, efter att ha lyssnat på dagens debatt, religionsfrihet. Detta är grundläggande pusselbitar i vår demokrati och har varit något som många har fått ta strid för . Det har verkligen inte varit självklart. Jag är själv djupt tacksam över alla som kämpade för allmän och lika rösträtt och som banade väg för att jag som kvinna så här kan stå här i talarstol. Det är viktigt att komma ihåg, kanske alldeles särskilt då vi går in i starten av 100-årsfirandet av vår demokrati. KU har debatterat fri- och rättigheter en gång tidigare , och vi föreslog då två tillkännagivanden. Båda handlade om skadestånd. Det handlar bland annat om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till skadestånd om stat eller kommun har överträtt . Svaret på detta tillkännagivande har kommit, och ett sådant system trädde i kraft för drygt en månad sedan – . Regeringen har också redovisat att man har för avsikt att tillsätta en utredning som ska analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter. Detta är ett svar på det andra tillkännagivandet. Parallellt med detta har regeringen också tillsatt en utredning som under ledning av kommer att utreda en ny myndighet för mänskliga rättigheter. I betänkande 34 behandlas också ett större avsnitt om våldsbejakande extremism. Där föreslår utskottet ett tillkännagivande om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi. Detta ska tillföras den mycket långa lista med åtgärder som regeringen tillsammans med oppositionen har vidtagit . Jag vill gärna tacka mina KU-kollegor för gott samarbete och yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Fri- och rättigheter, m.m. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:253 Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ 2017/18:254 Anpassning av utlänningsdatalagen till EU:s dataskydd COM(2018) 179 Förslag till och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv /18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] med anledning av prop. 2017/18:205 Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster 2017/18:4139 av m.fl. (KD) 2017/18:4141 av m.fl. (-) med anledning av prop. 2017/18:221 Klassificering av nya psykoaktiva substanser 2017/18:4158 av m.fl. (KD, M, C, L) med anledning av prop. 2017/18:228 Energipolitikens inriktning 2017/18:4147 av m.fl. (SD) 2017/18:4149 av m.fl. (L) 2017/18:4150 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2017/18:239 En ny kategori av taxitrafik 2017/18:4129 av och (båda SD) med anledning av prop. 2017/18:240 Verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov 2017/18:4160 av m.fl. (M, KD, C) med anledning av prop. 2017/18:243 Vattenmiljö och vattenkraft 2017/18:4151 av m.fl. (V) 2017/18:4155 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2017/18:244 Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare 2017/18:4137 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling 2017/18:4157 av och (båda SD) 2017/18:4159 av m.fl. (M) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:517 Trafikregler som påverkar cyklister av (L) till statsrådet (S) 2017/18:518 Översyn av terrängkörningslagens betydelse för skoterkörningen av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:519 Omhändertagande av berusade personer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:520 Fungerande skola för barn med neuropsykiatriska funktionshinder av (S) till utbildningsminister (MP) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1234 Patienter som far illa på grund av brist på sjuksköterskor av (M) till socialminister (S) 2017/18:1235 Stress hos personal på äldreboenden av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1236 Svårigheter för äldre att få kontakt med personal av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1237 Regeringen och SJ av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:1238 Språkkrav för permanent uppehållstillstånd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1239 Parlamentarisk förankring av den nationella handlingsplanen för hållbarhetsmålen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1240 Lansering av nationell handlingsplan på seminarium av (M) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1200 Långa kötider vid utfärdande av pass av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1206 Allmänna vägar som blir enskilda vägar av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1207 ansvar för delar av vägnätet av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1211 Utvecklingsledighet av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1210 Brist på arbetskraft av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1212 E-sport som jobb av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1219 Handläggningstiderna för infrastrukturprojekt som överklagats till regeringen av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1220 Säkerställande av fungerande snöröjning av (M) till statsrådet (S) § 24 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 22 (delvis) av tredje vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 55 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 77 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 107 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om frågestund § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer