prot · H50971 · 2018-02-13 00:00:00 — Många friskolor som jag möter har stora problem i sin relation till den kommun som de ligger i. Det handlar om storlek på och hantering av skolpeng i allmänhet samt om tilläggsbelopp i synnerhet. försöker naturligtvis att på olika sätt lyfta upp detta. Det handlar ju om deras medlemmar och om medlemmarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Men från min horisont är detta också viktigt för elever som väljer friskolor. De måste känna sig trygga med att det är en bra skola där de får med sig de resurser som de skulle ha fått om de hade valt en skola, oavsett vilken skola de väljer eller vem som är huvudman. Detta är tyvärr inte fallet i många kommuner . En viktig förutsättning för att lika villkor ska gälla är att fristående skolor har möjlighet att överklaga om de inte anser att skolpengen är likvärdig. Då är det viktigt att besluten fattas på rätt sätt – annars har de inte denna möjlighet. Att en majoritet av kommunerna – sex av tio – fattar beslut på fel sätt, inte riktar sina beslut till specifika skolor eller fattar beslut sent vittnar om att efterlevnaden av principen om lika villkor lämnar en hel del övrigt att önska. Detta är anmärkningsvärt för ett land som , där vi värdesätter transparens, förutsägbarhet och långsiktighet, särskilt när det gäller våra barns skolgång. har åtminstone historiskt varit en förespråkare för friskolor och mångfald, men denna inställning verkar man nu i regeringsställning helt ha gett upp. I sitt svar säger utbildningsministern att han inte avser att agera, trots att en majoritet av kommuner inte uppfyller lagen om lika villkor. Hur påverkar det likvärdigheten i det svenska skolsystemet? 48 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Jag tycker att frågan är viktig. Den klargör ett tydligt problem, även om interpellantens första inlägg slutade i de politiska skiljelinjer som finns. Jag vill för protokollets skull tydliggöra att jag menar att man kan ställa krav på en friskola eller en fristående aktör om att de skattepengar som du och jag ger till verksamheten också ska komma fram till kvalitet i denna och ändå vara en vän av att verksamheten får drivas. Jag tycker till och med att det kan vara så att man genom att ställa denna typ av krav, som skapar ett gemensamt förtroende för alla dem som vi ger förtroendet att driva vår viktigaste välfärdsverksamhet och att ge våra barn utbildning, verkligen är en vän av verksamheten. Den typ av skandaler vi har sett, eller den typ av situationer vi har sett där skattepengar har försvunnit till annat än det som de är avsedda för, har inte gagnat svensk friskola. Jag är en vän av friskolor. Jag tycker dock att de ska följa vissa regler, och detta är ett av de regelförslag som vi nu kommer att lägga fram till för beslut. Vad gäller den fråga som specifikt tas upp av är tilläggsbelopp något som vet att jag har engagerat mig i. Vi har sett till att reglerna är tydligare för att säkra tillvaron för friskolor som arbetar särskilt med många elever som har behov av tilläggsbelopp. Den rapport från som citerar pekar på ett stort problem med kommunernas rutiner vid bidragsbeslut. Det är just därför som det är viktigt att Skolinspektionen nu har fattat ett beslut. Skolinspektionens beslut innebär att man har förelagt en kommun att göra förändringar i hur kommunen betalar ut bidrag. Detta beslut är giltigt för alla kommuner. Det är därför jag avslutningsvis konstaterar att jag inte har för avsikt att vidta några andra åtgärder. har Skolinspektionen satt ned foten. Det ska vara tydligt för samtliga kommuner att man vid bidragsbeslut ska betala i enlighet med reglerna och på ett sådant sätt att besluten kan överklagas. 49 (M): När det gäller krav på fristående verksamhet är det viktigt att man utgår från att man ställer krav på hög kvalitet. Då säkerställer vi att våra skattepengar används på rätt sätt. Detta gäller både fristående och kommunala skolor i . Jag tror att det är väldigt få fristående skolor – och väldigt få föräldrar och barn som har valt fristående skolor – som känner att denna regering står upp för att fristående skolor har en plats i det svenska skolsystemet. Fristående skolor är väldigt uppskattade av många. De håller generellt sett en hög kvalitet. Det har funnits diskussioner om ordning och reda. Internationella Engelska Skolan – en av de största koncernerna, som definitivt har varit i skottgluggen i debatten om vinster i välfärden – levererar generellt mer trygghet och bättre studiero än vad många kommunala skolor gör. Utbildningsministerns svar är att han inte tänker göra något åt problemet med beslut kring skolpeng, som berör väldigt många friskolor och ställer till mycket problem för dem när det gäller långsiktighet och ekonomi. Och förslaget om vinstbegränsning, som utbildningsministern själv tog upp i sitt andra inlägg, är ett ställningstagande som skickar tydliga signaler till friskolor i att de inte är önskvärda. Man bör ta varningssignalerna som kommer angående kommuners beslut på allvar och inte hänvisa till ett enda föreläggande av Skolinspektionen gentemot en kommun. Det är myndighetsutövning att fatta beslut om skolpeng för fristående skolor. Att sex av tio inte lyckas med detta handlar inte om att ett enda beslut av Skolinspektionen mot en kommun skulle kunna komma till rätta med det här. Jag tycker att det är att vända friskolorna ryggen. Tyvärr har de nog redan tidigare känt att den här regeringen har vänt dem ryggen. Men än allvarligare är att man vänder ryggen åt alla de elever som väljer fristående skolor. Man ser inte att det är ett stort problem att kommunerna inte klarar av sin myndighetsutövning gentemot fristående skolor. Det är inte den första rapport som kommer med som indikerar att det är ett stort problem. Störst problem blir det för små fristående skolor. Jag träffade två eldsjälar som driver Kristinaskolan på och som ska behöva driva processer mot sin kommun. är det kommun, så där funkar det ganska bra. Men jag har också träffat ledningen för fria gymnasium. Deras överklaganden av kommunens beslut om skolpeng är en ändlös följetong. Det är viktigt att detta tas på allvar. De hundratusentals elever i som väljer fristående skolor måste kunna känna sig trygga med att det finns en garanti för att de resurser som de skulle fått med sig om de valt en skola är samma resurser som följer med dem när de går till en fristående skola. Det är en viktig kvalitetsfaktor för skolan och viktigt för eleverna att känna den tryggheten. I en del fall misstänker jag att beslutet om skolpeng är ideologiskt grundat beroende på färgen på kommunen. Till exempel överklagar fria gymnasium sin skolpeng i princip , och ofta får de rätt. Sedan hittar kommunen på något nytt sätt att missgynna dem i nästa beslut om skolpeng. vill den skolan, som är väldigt populär och som går väldigt bra, starta en grundskola. De har fått okej från Skolinspektionen. Däremot försöker nu kommunen att stoppa det genom att inte ge bygglov i den byggnad där man tänkt starta skolan. Det är ett stort problem hur kommuner behandlar friskolor. Den senaste rapporten är en viktig del som visar det. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte gör någonting. Hur många fler signaler ska behövas för att regeringen ska gå in och garantera att elever som väljer fristående skolor får med sig samma resurser? 50 (M): Jag är också tvungen att ta ett exempel från verkligheten. har ju redogjort för problematiken här. I min hemkommun startades en friskola av två lärare som i den ordinarie kommunala skolan ville förändra och såg möjligheter att, som ministern var inne på här tidigare i debatten, göra på andra sätt för att nå sina mål. De fick rådet av förvaltningschefen att starta en friskola, och de gjorde just detta. Friskolan fick sina pengar via förvaltningen på den kommunala skolan, det vill säga att företaget A sköter företaget B. Vi skulle inte tycka att det vore bra om företaget skulle sköta möbelföretaget , för det är två olika företag som arbetar med i deras fall möbler, men i detta fall är det skolfrågor. Därför bör det ligga utanför det hela. De fick rätt i att hade förlorat pengar. De hade inte fått de medel som de skulle ha. Precis som berättade använde man lägga ned en skola dit många elever hade vänt sig. Den fungerade väl och de var väldigt nöjda. Många ville gå på den skolan. Men i stället för att utveckla skolan avvecklade man den. Jag tänker inte lägga mer tid på diskussion om detta, men jag tycker att det är tragiskt att de barn som skolan är till för har missgynnats på det här sättet. 51 Utbildningsminister (MP): En kommun som driver skola är inget företag. En kommun är en kommun. Kommunen är vår närmaste demokratiska arena där vi som medborgare kan agera för att få det samhälle som vi vill ha. När någon får förtroendet att driva välfärdsuppdraget skola får man det utifrån en granskning som vi tillsammans är överens om att skärpa, och kommunen har fortsatt ansvaret för det sammanhållna skolsystemet. Det är därför inget märkligt att det är kommunerna som fattar den här typen av beslut. efterlyser också tydligt i sin granskning av skolsystemet ett tätare samarbete mellan kommuner och friskolor, att de ska jobba mer tillsammans och hamna mindre i konkurrenssituationer. Med detta konstaterande vill jag såklart svara på själva frågan som interpellationen handlar om. Det är inget märkligt att hänvisa till ett beslut av Skolinspektionen rörande en kommun. Vi är i alla andra sammanhang överens om ett system för tolkning av skollagen där det är Skolinspektionen som i förekommande fall klargör rättsläget. När Skolinspektionen har klargjort rättsläget, genom beslut i enskilt ärende, är det vägledande för samtliga andra kommuner. I detta fall har just det problem som har uppmärksammat, och som interpellation handlar om, varit föremål för ett beslut där Skolinspektionen förelagt en kommun att ändra sina rutiner så att de blir i enlighet med lagstiftningen. Därigenom är beslutet vägledande för alla kommuner. Detta är den ordning och den rättstolkning av skollagen som vi är överens om i dessa fall ska ske. Efter de två inläggen går det inte att bortse från vinstfrågan. Och jag måste ärligt ställa frågan: Är verkligen säkra på att det bästa sättet att värna friskolans plats och möjligheten för eldsjälar att driva en skola utifrån en idé man tror på är att fortsätta ha fri möjlighet att använda skattepengar till en helt annan verksamhet än den som de är avsedda för? Det är en regellöshet, exempellös i internationell jämförelse, som vi i har. Vi tillåter ofta stora företag att använda skattepengar till en helt annan verksamhet än den som de är till för – till att expandera i andra länder, till verksamhet i andra kommuner eller för den delen till vinstutdelning, kanske till och med vinstutdelning till ägare som är registrerade på ett sådant sätt att de kan göra smarta upplägg för att undvika att betala den skatt de lever av. Jag tror för min del att det skadar friskolan. Det skadar friskolan som idé, och det skadar långsiktigt möjligheten för engagerade lärare, rektorer och andra att driva en skola utifrån en pedagogisk idé. Det skadar alltså valfriheten och mångfalden för eleverna. Det är därför som jag tycker att det är rimligt att ställa krav på den som får förtroendet att driva välfärdsuppdraget skola och att ett av kraven bör vara att när du och jag ger skattepengar till verksamheten ska pengarna gå till det som de är avsedda för, inte till vinstutdelning. 52 (M): Jag har och med flera statsråd varit uppe i debatter om vinster i välfärden. Mitt svar har varit att det viktiga är att vi ställer höga kvalitetskrav och följer upp dem, och det gäller oavsett om det är en fristående eller en verksamhet. Det är viktigt, som utbildningsministern lyfte fram i sitt senaste inlägg, att det blir ett bra samarbete mellan kommunen och de fristående verksamheterna. Och det fungerar väldigt bra i många kommuner. Men i kommuner som leds av koalitioner där utbildningsministerns parti och Socialdemokraterna ingår finns det inget bra samarbete, för kommunerna försöker hitta vägar för att missgynna den fristående skolan. Antingen stoppar man den, om den vill expandera och är för populär, genom att använda sig av plan- och bygglovsinstrumentet. Man ser till att hitta olika vägar för att ge gratis nyttigheter till den kommunala skolan som en fristående skola inte har samma tillgång till. När en kommun inte fattar beslut på det sätt som lagen stipulerar vad gäller skolpengens storlek och friskolan inte kan överklaga blir det en rättsprocess med . Man försöker att driva detta på olika sätt, och det tar enormt mycket kraft från dessa skolor – kraft som de behöver satsa på kvaliteten. Skolorna behöver stabila ekonomiska förutsättningar; det gäller både fristående och kommunala skolor. Det kommer så många signaler, och inte bara i den senaste rapporten, på att kommunerna inte sköter sitt uppdrag. Man måste ändå inse att kommuner som huvudmän inte alltid fungerar optimalt. Det är väldigt tacksamt för regeringen att ge sig på de fristående huvudmännen, men kommunala huvudmän sköter inte heller alltid sitt uppdrag. I detta fall i relationen till fristående skolor gör man inte det. Vad tänker regeringen göra åt det? 53 (M): Jag tackar utbildningsministern. Låt mig fortsätta med detta om företagande och att kommunen har ett ansvar. Självfallet har kommunen ett ansvar, men det är inte så smart att lägga det hos utbildningsförvaltningen att sköta en annan skola. Vi skulle inte låta en friskola sköta en annan skola. Har man en ekonomiavdelning är det på sin plats att man lägger det där för att få ordning och reda på pengarna. Då kanske man också slipper det som for efter, alltså att man trixar med systemet för att kunna ge mer på det ena hållet än på det andra, vilket är oacceptabelt. Angående friskolor, omsorg, LSS med mera: Det ska vara höga kvalitetskrav med uppföljning av målen. Vi har kommuner som inte följer upp och inte har någon historia av att göra det fast de måste göra det. Det måste vara hög kvalitet även på den kommunala sidan. Vi har haft långa debatter om den oro som finns, och alla mina exempel kommer här från den kommunala sidan. Det finns alltså mycket att göra där. Det är ett svart hål där pengarna går ned – pengar som vi måste använda väl i alla sammanhang. Man brukar tala om en krockkudde när man har pengar över för att hålla igång verksamheterna. Att ha 45 000 på kontot, vilket föreslås, är inte vad regioner kräver av sina vårdcentraler eller annat för att ha småmedel att kunna utveckla och driva verksamheterna. Det är ganska lite pengar i dessa sammanhang. 54 Utbildningsminister (MP): och kan vara trygga med att jag jagar på för goda resultat i både kommunala och fristående skolor. Vi har tidigare diskuterat Samverkan för bästa skola, den största förändringen i statens relation till kommunerna och andra huvudmän sedan inrättandet av Skolinspektionen. Vi är inne och jobbar på just de skolor där vi behöver arbeta tillsammans för att höja resultaten. Det som i slutänden avgör allra mest är att eleverna får med sig de kunskaper de behöver. , jag och, hoppas jag, hela är helt överens om att beslut ska fattas enligt den ordning som är reglerad rättsligt och gäller. Det gäller också beslut om utbetalning av medel till friskolor, och därför är det bra att det nu finns ett klarläggande genom ett föreläggande från Skolinspektionen. Det kan vara bra att ställa olika typer av kvalitetskrav. Jag konstaterar att i genomsnitt är det så att friskolor har lägre lärartäthet, sämre lärarkontinuitet, lägre lärarlöner och lägre andel behöriga lärare än andra skolor. De friskolor som gör vinst behöver ju betala för det någonstans. Det vettigaste vore givetvis att man hade rätt till minst samma lärarbehörighet när man går i en friskola som när man går i en skola. Jag har svårt att se den skola där de resurser som går ut i vinst inte bättre skulle behövas till lite mer tid och stöd till de elever som även på en väl fungerande skola riskerar att missa målen. Alltför utvecklade kvalitetskrav riskerar att krocka med det som första interpellation handlade om: att vi inte ska lägga för mycket byråkrati på skolans medarbetare och att de inte ska behöva fylla i för många enkäter och resultatredovisningar utan att det ska finnas en tillit till styrningen. Jag tror att en grund för den tilliten till styrningen är att vi vet vad pengarna används till. Det är därför rimligt att ställa kravet att när skattepengar går in i verksamheten ska skattepengarna användas till verksamheten och inte lämnas ut i vinst. Av den anledningen kommer vi att lägga fram ett sådant förslag till riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:278 om väg- och järnvägsinvesteringar 55 Statsrådet (S): har frågat mig om jag delar bedömning att regeringen intar en passiv roll och att dess fokus för att uppfylla EU:s mål har minskat samt på vilket sätt jag avser att stärka regeringens ansträngningar och öka regeringens aktivitet i EU för att säkerställa att svenska intressen värnas. En viktig del i EU-samarbetet på transportområdet är genomförandet av det transeuropeiska nätverket för transporter, TEN-T. Nätverket består av ett stomnät och ett övergripande nät som omfattar alla trafikslag inklusive intermodala plattformar och vattenvägar. deltar aktivt i EU-samarbetet för det transeuropeiska transportnätet och inom Fonden för ett sammanlänkat . deltar framför allt i fondens utlysningar inom transportområdet där medfinansiering från EU utdelas till relevanta och mogna projekt. påbörjas dessutom förhandlingarna om EU:s nästa fleråriga budgetram. Regeringen har arbetat med förberedelser för att kommande budgetprioriteringar på EU-nivå ska främja såväl svenska som europeiska intressen. Regeringen har vidare i proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling uttalat att det är angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de nordiska grannländerna och övriga länder runt samt inom EU i sin helhet för att öka transporteffektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. När det gäller har jag redan svarat i ett svar på en fråga . Det svaret gäller fortfarande: Regeringen välkomnar . Enligt riksdagsordningen ska regeringen efter det att den erhållit en granskningsrapport som har tagits fram av återkomma till med en skrivelse. Regeringen kommer i skrivelsen att redogöra för sina bedömningar av granskning. Jag kommer inte att föregå denna process och kan därför inte närmare uttala mig om granskningsrapporten. 56 (M): Jag tackar för svaret. Det är en angelägen fråga, och jag tog upp den efter att i sin rapport om väg- och järnvägsinvesteringar i konstaterat att det saknas ett EU-perspektiv, vilket är en tydlig kritik mot regeringen. Jag uttryckte en viss oro eftersom det är mycket som står på spel, och det är viktigt att regeringen har en tydlig och uttalad strategi för hur man vill genomföra och uppnå de mål som finns med EU, inte minst de så kallade TEN-T-projekten och så vidare. Det står tydligt i : ”Som framgår ovan har regeringen varit passiv i styrningen av . En möjlig förklaring skulle kunna vara att det inte finns tillräckliga resurser inom för att utveckla ett strategiskt ansvarstagande.” Det är en tydlig skrivning. Vidare säger man: ”Den avsaknad av strategiskt ansvarstagande som framhålls i SOU-betänkandet om järnvägens organisation kan vara en förklaring till den passiva styrningen.” Därtill konstateras att även har varit passiv i frågan. Man kommer fram till den sammantagna bedömningen att både regeringen och varit passiva vad gäller att beakta EU-målen i planeringen av transportinfrastruktur, vilket givetvis är allvarligt. Det har gjorts ett arbete inom företaget –2.55 i syfte att påskynda utbyggnaden av en bättre tågtrafik mellan huvudstäderna i och . Det är en viktig sträcka, inte minst för mitt hemläns arbetsmarknad och företag. Här konstateras att man har gjort utredningen, startat företaget och kommit fram till att man kan få en stor nytta med relativt begränsade investeringar, jämfört med många andra delar vad gäller investeringar i järnvägar. Detta är ett av de TEN-T-projekt som EU pratar om och där denna länk eller sträckning är en viktig del. Därför är det extra oroande, inte minst ur ett perspektiv för oss som bor i länen längs sträckningen mellan och , att man kan läsa i att regeringen förhåller sig passiv till EU-frågor. Jag konstaterar utifrån ministerns svar att han inte vill föregripa de processer som finns, men det måste ändå gå att svara på vad som är bakgrunden till att så tydligt kan uttala att regeringen liksom har varit passiva i sin hållning. 57 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget och frågan! Jag delar uppfattningen att det, som säger, kan vara bristande resurser i . Man tycker nog alltid att det är fler saker man skulle vilja utreda och titta på, men det är trångt i fråga om resurser. har granskat regeringen och . Jag håller med: Alliansregeringen var väldigt passiv. Man lade mindre investeringar på infrastrukturen, man valde inte att prioritera järnväg och man hade till och med en finansminister som sa att järnvägsinvesteringar är olönsamma. Men har vi en annan regering. Vi lägger 100 miljarder mer på infrastruktur, och , säger , ser man en tydlig förändring i uppföljningen av EU-styrningen. Detta är naturligtvis viktigt. Vi avser att återkomma både med svar på skrivelse och i nationell plan om hur regeringen ställer sig till viktiga prioriteringar. Jag tycker att det är viktigt att vi i följer de åtaganden vi har inom EU när det gäller att prioritera TEN-T-projekten, men därmed inte sagt att vi väljer samma finansieringsmodell som i hela övriga . Där pågår en diskussion om att man ska ha blended financing, det vill säga att man i ökad utsträckning ska låna till infrastrukturinvesteringar. Jag tycker att vi i ska vara noggranna med att säkerställa att vi har pengar för att kunna betala de lån som detta i så fall innebär. Det ska alltid vara en avvägning mellan EU:s gemensamma målsättningar och andra prioriteringar. I hemlän är detta tydligt. Det finns många angelägna vägprojekt i , till exempel, som inte är föremål för EU-medfinansiering men som ändå, av värmlänningarna, betecknas som viktiga i en nationell plan. Det är denna avvägning som regeringen har att göra – vilka prioriteringar som görs mellan viktiga nationella intressen i och internationella intressen när det gäller att förstärka TEN-T-korridoren. Återigen: Regeringen kommer att återkomma till detta i svar på . Jag vill understryka att jag uppskattar arbete. De gör otroligt förtjänstfulla rapporter. Det kan ändå vara så, som jag noterar att skriver, att man kan ha synpunkter på hur rapporten har tagits fram och vilka slutsatser som dras. Detta analysarbete pågår nu inom , och vi kommer att lämna vårt svar om detta . Framför allt, och det tror jag att ser fram emot, är det när vi tar fram den nationella planen och redovisar de 700 miljarder vi ska investera i infrastruktur framöver som svaret ges på i vilken utsträckning vi tar hänsyn till den EU-prioritering som finns framöver. För mig är det viktigt att fullföljer sina EU-åtaganden, men det är också viktigt att vi nu har mer resurser att lägga på infrastruktur än vad den föregående regeringen hade. Det är 100 miljarder mer som vi kan lägga på till exempel järnvägsunderhåll eller, för den delen, på nyinvesteringar i hela landet. 58 (M): Jag tackar för klarläggandena. Det är klart att vi alltid kan gå tillbaka och diskutera tidigare regeringar. Det brukar bli så i alla interpellationsdebatter att nuvarande ministrar går tillbaka och säger att allt som är fel vilar på alliansregeringen. gjorde alliansregeringen historiskt stora satsningar även på järnvägar och vägar.