prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — För är det humanism bara om man månar om vissa personer och dessutom klumpar ihop alla människor som kommer till på vissa ställen där det inte finns någon arbetsmarknad. Är det verkligen humanism? För mig är humanism att man ser till att hela samhället fungerar och att all välfärd fungerar, både för de människor som kommer till och för de människor som redan lever i , både för de människor som är födda i och för de människor som har invandrat till . Alla som finns i ska kunna uppleva att välfärden fungerar. Vi är inte där . är vi i ett helt annat läge, där saker och ting inte fungerar och där kommuner går på knäna på grund av detta. Tycker verkligen att detta är bra? 81 (S) replik: oro för den kommunala ekonomin hade varit synnerligen befogad vid tiden för de stora skattesänkningarna och neddragningarna i offentlig ekonomi. har en socialdemokratiskt ledd regering gjort satsningar. För mig handlar politik om att redovisa verkligheten ärligt, precis så som den är, och varken förfula eller försköna. 82 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Jag sa i mitt huvudanförande att Kommuner och Landsting under alliansåren visade att det rådde balans mellan utgifter och inkomster i kommunerna. Alliansen såg till att kommunsektorn klarade välfärden under finanskrisen. har vi högkonjunktur. Ändå fixar inte kommunerna att få ekonomin att gå ihop. Mycket av detta beror på migrationen, vilket även kommunchefen i framhåller. Hon säger att det i fall beror på att det var en av de kommuner i som tog emot flest nyanlända. Kommunchefen och ekonomichefen i säger detta. Då borde lyssna. 83 (M): Välkommen till det nya uppdraget! Jag ska i mitt anförande tala om arbetsmiljön, skillnaden mellan kvinnor och män och rekryteringen till välfärden. Det finns tydliga skillnader mellan kvinnors och mäns arbetsmiljö som framför allt beror på den könssegregerade arbetsmarknaden. Inom kvinnokodade sektorer är förutsättningarna för arbetet och arbetsmiljön sämre. Det medför också högre risker för ohälsa och en större risk för att behöva lämna sin anställning till följd av ohälsa eller missnöje med förutsättningarna i arbetet. Den sämre arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken kan inte enbart åtgärdas genom bättre förebyggande arbetsmiljöarbete. Det krävs även åtgärder på central nivå och av organisatorisk karaktär. Med tanke på den stora kompetensbrist som råder inom flera välfärdsyrken inom offentlig sektor behöver också villkoren för anställda där förbättras. Annars kommer man inte att kunna attrahera personal. Låt oss notera att det behövs över 200 000 personer inom den här sektorn. Det kan vi kalla för en riktigt stor utmaning. har en politik som är relevant för problemlösning gällande rekrytering och arbetsmiljö. Jag vill lyfta fram några av våra förslag. Vi vill ha en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom de yrkesgrupper och hos de arbetsgivare som har särskilt hög sjukfrånvaro. Det finns ett samband mellan svag psykosocial arbetsmiljö och sjukfall med psykisk diagnos. Man kan också konstatera att många av de yrken där de anställda upplever brister i den psykosociala arbetsmiljön finns inom offentligt finansierad verksamhet. Sjuksköterskor, barnmorskor, undersköterskor och lärare i och gymnasiet är särskilt utsatta. Med min bakgrund som sjukgymnast – jag har även utbildat personal i ergonomi – vill jag lyfta fram nödvändigheten av utbildning av personal, så att de inte skadar sig fysiskt inom yrket. Här finns verkligen mycket kvar att göra. har jag fått höra att man inte har fått någon utbildning . Det kan vara fråga . Det är självklart inte acceptabelt. Utbildning för personal ger effekter fysiskt, men även psykologiskt i form av att den visar att arbetsgivaren satsar på sin personal. Sammanfattningsvis är både den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön viktiga i sammanhanget och värda att beakta. Vi har fler förslag. Vi vill ha fler karriärvägar för förskollärare. Vi vill ha en nationell handlingsplan för . Vi vill modernisera socialtjänstlagen men även tackla frågor inom kompetensförsörjning och organisation samt motverka personalflykt. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Vi vill ha högre lön för skickliga lärare och en kompetensutveckling för lärare och skolledare. Vi vill också värna valfriheten och mångfalden inom vården. Det är viktigt att vi har fler karriärvägar. Om det finns fler arbetsgivare har de anställda också möjlighet att välja att söka sig till den arbetsgivare som erbjuder bäst anställningsvillkor. Privata arbetsgivare har mer nöjda medarbetare. Det är känt . Det finns mycket att säga om detta område. Tiden är knapp. Vi får säkert anledning att återkomma i frågan. Med detta inlägg påvisar vi vikten av att lyfta fram arbetsmiljöfrågorna. De är ytterst viktiga att hantera här i . 84 (M): Grunden för arbete och ekonomi bygger på en fri marknadsekonomi. Man hör i ofta talas om att vi ska ha en blandekonomi. Det är fel. Det måste vara en fri marknadsekonomi som lägger grunden för allt välstånd. Vi behöver se över våra regelverk och skattesystem så att de ger utrymme för nya entreprenörer, ny innovation i , företagande samt morötter för människor som vågar investera och satsa för att skapa nya arbetstillfällen för andra människor och bygga upp företag. Då kanske man ändå behöver göra en översyn av dubbelbeskattning av entreprenörer. Först betalar bolagen skatt. Om aktieägarna tar ut utdelning från bolagen är det skatt en gång till på samma kapital som har jobbats in. Här bör man göra en översyn. Vi har haft en lång högkonjunktur. Den har varit längre än vad de brukar vara. Vi ser att den börjar plana ut. Den kanske håller i sig till om vi har tur, men det finns många tecken på att den kommer att plana ut. Vi kommer att möta en räntehöjning. Vi har haft minusränta. Man kan nästan säga att ekonomin har varit dopad i , om man får använda det uttrycket. Tyvärr har regeringen slarvat bort de åren. Den har inte förberett för sämre tider. Den har inte orkat ta fram riktiga reformer för att förbättra möjligheterna för människor att leva och bo i . Den tiden har den slarvat bort. Det enda den har gjort är att höja skatterna med 60 miljarder och att öka utgifterna med 100 miljarder. Bostadsmarknaden är en sektor som man måste göra en översyn av. Vi har en mycket dysfunktionell bostadsmarknad i synnerhet i . Det är svårt att hitta lägenheter på grund av dålig rörlighet på marknaden. Om man äger en villa i en kranskommun i och säljer den är det reavinstbeskattning på . Då får man en etta i innerstaden. Är det ett pensionärspar som har jobbat och slitit i ett helt liv, sparat och amorterat av tar det nog emot att sälja sin villa och flytta in i en etta. Bostadsmarknaden bör reformeras. Det enda som har gjort i regeringen är att införa amorteringskrav på lån och på bostadsrätter när människor investerar. Det har gjort att ungdomarna trängts bort från marknaden. De måste söka boende i en hyresrätt om det finns. Vi har ett blandat bestånd, och det blir kortslutning i allting. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi I goda tider spar man för att stå inför dåliga tider. Det är en självklarhet. Regeringen har tagit fram ett förslag under utredaren om förändringar i skatteutjämningssystemet. Det är helt nödvändigt att ha skatteutjämningssystemet. Annars skulle inte kommuner i inlandet och i synnerhet i klara den kommunala servicen. Det är alla överens om. Det jag är ute efter är att staten bör ta hela ansvaret för finansieringen och inte lägga det på välskötta kommuner som har låga kostnader och hög kvalitet i kärnverksamheterna. 85 (S) replik: Jag lyssnade med stort intresse på debutanförande i kammaren. Jag hälsar dig välkommen. Jag skulle vilja ha några förtydliganden. Du talar om den fria marknadsekonomin. Bort med den förhatliga blandekonomin. Kan du för det första nämna några regleringar som du tycker behöver finnas i ekonomin? Jag vill ha ett andra förtydligande. Vilken tycker du är den optimala skattenivån uttryckt i procent som andel av bnp? Du rör dig kring de frågorna utan klarhet. För det tredje: Ska jag uppfatta dig så att marknadshyror skulle lösa mycket av problemen på bostadsmarknaden? För det fjärde: Hur mycket tycker du att den offentliga ekonomin ska reduceras för att öka ekonomins funktionssätt? Jag skulle vara djupt tacksam för förtydliganden. 86 (M) replik: Om vi börjar bakifrån med marknadshyror tror jag inte att de löser hela problemet. Däremot behövs ett större inslag av det framför allt i och i storstadsregionerna för att få en dynamik på hyresmarknaden. Det är väl rimligt att man betalar högre hyra för en lägenhet på än i kan jag tycka. Läget bör vara en större faktor i hyressättningen. När det gäller hur mycket staten ska ta ut i skatt har jag inget fast svar på vilken nivå det ska vara. Det kan man alltid resonera om. Jag kan konstatera att andra länder som inte står så långt från , som , har ett skattetryck som är 8–under vårt. De har inte sämre välfärd i . Människor lider inte illa i . Vi bör nog titta lite på hur vi hanterar våra offentliga finanser. Jag kan också konstatera att flera kommuner i med låg skatt har högre kvalitet i kärnverksamheterna än de socialdemokratiskt drivna kommunerna i . 87 (S) replik: Det var ett intressant förtydligande. Lögn!, sa i valrörelsen när vi sa att ni ville införa marknadshyror. har jag fått det bekräftat. Check, det vi sa var sant. Det andra intressanta är att man vill reducera de offentliga utgifterna för att ha det som i . Där är det lika stor välfärd. Du kan åka ned och fråga de tyska kvinnorna vad de tycker om förskolepolitiken i eller äldreomsorgen. Det är bara två exempel du kan studera. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Det är bra att veta de ingångsvärdena för . 88 (M) replik: För att vara tydlig sa jag inte att vi ska införa full marknadshyra. Jag sa att det ska vara större inslag av det i storstadsregionerna. Det är högst skäligt om man nu vill få en dynamik på bostadsmarknaden. Man kan alltid diskutera skattetryck. I grunden tycker jag att alla pengar som människor jobbar ihop är individens pengar. Sedan kan man alltid diskutera hur mycket staten ska ta av individen. Jag är för att man hellre har moms och lägre inkomstskatter. Det ökar moroten för människor att anstränga sig och gå till jobbet i stället för att leva på bidrag. 89 (S): Det första anförandet jag höll som nyvald riksdagsledamot för dryga var rubricerat jämlikhet. Så har jag också rubricerat mitt anförande , ty jag anser att jämlikhet är den viktigaste drivkraften för det socialdemokratiska parti jag tillhör och alltid kommer att tillhöra. Det finns inget som är så utmanande som gigantiska klyftor – att några få ska få det som de många inte kan få. Vi har sett det i historien: djupa orättvisor när det gäller fördelning av utbildningsmöjligheter, av sjukvård och av omsorg i livets olika skeden. Socialdemokratin har historiskt bekämpat ojämlikheten. Vi hade skapat ett av världens mest jämlika länder en bit in på den senare delen av 70‑talet. Nycklarna var full sysselsättning och utbyggnad av det gemensamma. Det var demokratin som bäddade in och förhindrade kapitalismens värsta avarter. har vi sett en oönskad utveckling i vårt land och i många andra länder. Klyftorna har ökat på ett dramatiskt sätt. Några tar nu åt sig en stor del av de värden som skapas genom arbete, medan andra trycks tillbaka. De ekonomiska och sociala klyftor som har ökat i vår omvärld innehåller två djupa och svåra påfrestningar. Den ena är att klyftorna hämmar tillväxten i ekonomin. Det där talar ekonomer som knappt kan stava till eller socialism om. De säger att vi måste ha en bättre fördelning i ekonomin för att få en ökad tillväxt och för att minska de sociala klyftorna. De framgångar som högerradikala partier har i vårt land och i andra länder på vår kontinent och på andra sidan havet handlar om att en alltmer ökande grupp känner djup frustration över de sociala och ekonomiska klyftor som har skapats. Därför tror jag att det mest moderna och det viktigaste som finns i politiken är att politiken vänder sig mot framtiden i en frisk syn på att bekämpa klassorättvisor och ekonomiska och sociala klyftor. Jämlikhet är modernt. Det genererar också solidaritet – det vackraste ord som finns – i det att vi människor hör ihop och är lika mycket värda. Därför tänker jag och det parti jag tillhör ägna all kraft åt att skapa ökad jämlikhet och vidgad solidaritet. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi 90 (M) replik: Fru talman får nollställa räkneverket, för annars får jag ingen talartid alls – tack! Jag blir alltid så upprörd när jag hör socialdemokrater tala om solidaritet och jämlikhet. Socialdemokraterna är det parti som kanske mer än något annat har lyckats med konststycket att överbeskatta svenska låginkomsttagare så oerhört mycket. När Alliansen tillträdde betalade svenska låginkomsttagare de högsta skatterna i världen. När Alliansen hade gjort sina skattesänkningar innebar det att låginkomsttagare och medelinkomsttagare i låg ungefär på ett genomsnittligt skattetryck i medan höginkomsttagarna fortfarande betalade världens högsta skatter. Det var facit efter Alliansens skattesänkningar. , under Socialdemokraterna och i högkonjunktur, ökar inkomstskillnaderna och skillnaderna i levnadsstandard och ekonomiskt välstånd i . Låginkomsttagare plågas av allt högre skatter på arbete, energi, transporter och alla möjliga andra saker. 91 (S) replik: Jag hörde att önskade bli nollställd. Jag kan upplysa honom om att han redan är det vad gäller viktiga element i politiken, som just att minska klyftor och ge ökade möjligheter. Det finns två sätt att skapa rättvisa. Tycker du att det är orättvist att det finns människor som inte har ett jobb? Tycker du att det är orättvist att den som inte har ett jobb på grund av att bruket har lagts ned ska få en smäll till genom försämrad arbetslöshetsförsäkring? Är det solidaritet, ? Eller den där som bryter benet med flit och går och drar med sjukförsäkring – honom ska man klippa till mot? Nej, när moderater talar om rättvisa får jag korsa två av handens fingrar. 92 (M) replik: Återigen, : Klyftorna ökar under ert styre trots högkonjunktur och trots höjda skatter. Trots detta ökar klyftorna i samhället; det går inte att prata bort. Det är traditionell socialdemokratisk politik. Den leder alltid till ökade klyftor. Under Alliansen fick vanliga löntagare en hel extra månadslön att leva på tack vare vårt jobbskatteavdrag. En hel extra månadslön för vanliga löntagare – det hade ni aldrig fixat! 93 (S) replik: Denne man vill lagstifta om sänkta ingångslöner. Det är verkligen att gynna löntagarens intresse. Han vill klippa till mot den som blir arbetslös eller den som blir sjuk. Han har konsekvent verkat för skattelindringar för dem med höga inkomster men alltid slagit till mot låginkomsttagare. Högern är inte trovärdig när det gäller jämlikhet och solidaritet. Det är inte er spelplan. 94 (M): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi befinner sig just nu på vad många bedömare talar om som toppen av en högkonjunktur. Arbetslösheten är låg bland dem som står nära arbetsmarknaden. Men bland utrikes födda är nu arbetslösheten , och långtidsarbetslösheten växer trots högkonjunktur. Vi har en tudelad arbetsmarknad i . Alla förutsättningar för att genomföra nödvändiga strukturreformer på vår arbetsmarknad har funnits , men i stället har S‑regeringen valt att genomföra verkningslösa arbetsmarknadsprogram för att dölja strukturproblemen på arbetsmarknaden. Låt mig ge tre exempel på problemens omfattning. Det första är de brutna löftena. lovade att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Hur har det gått ? Aktuell statistik visar att det har gått åt helt fel håll. har i stället gått från plats 12 till plats 17 och hamnar nu efter länder som till exempel och . Mitt andra exempel är de ökade kostnaderna. Redan i vårpropositionen flaggade regeringen för ökade kostnader för ekonomiskt bistånd, och efter valet avslöjar regeringen att a-kassekostnaden blir . Det är alltså en ökning mot vad man har sagt. ägnar regeringen sig åt att dölja arbetslösheten, bland annat genom de så kallade extratjänsterna som flera har nämnt här . Dessa har hitintills kostat per jobb. Och jobben har inte heller gått till de personer som de var avsedda för, nämligen dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Mitt tredje exempel är det mänskliga lidandet. Bilden av Socialdemokraternas jobbmisslyckande går igen också på det lokala planet. I S-styrda har bidragskostnaderna ökat såväl i absoluta tal som i andel, och aktuella siffror visar att etableringshastigheten har gått som absolut långsammast i just . Detta kan jämföras med till exempel det grönblå där man den senaste mandatperioden har sett ett minskat bidragsberoende med . Där S politik får råda som mest går det också som sämst. Vi har haft en statsminister som ställt ut löften om förbättringar och i stället levererat försämringar. När vi har kunnat förvänta oss kostnadsminskningar som ett resultat av högkonjunkturen har vi i stället sett att utgifterna nu ökar, och där statsministerns politik har fått råda som mest ser vi nu de största försämringarna. När vi ledamöter av denna församling nu är samlade och vi står inför utmaningen att bilda en ny regering behöver vi ställa oss några frågor. Vilka saker kommer Socialdemokraterna att lova nästa gång och inte kunna leverera? Hur mycket mer S-politik har vi råd med när påfrestningarna på transfereringssystemen ökar? Hur mycket mer mänskligt lidande har vi råd med genom framväxten av en ny underklass och en tudelning av samhället? När det gäller detta blir samtliga ledamöter svaret skyldiga. 95 (S): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Inget barn ska behöva leva i barnfattigdom, varken här i eller någon annanstans. Men tyvärr lever många barn i vårt land i familjer som har det väldigt tufft ekonomiskt. Om man som barn lever med en ensamstående förälder eller har utländsk bakgrund är risken som störst. Men det finns hopp om förändring. presenterade ganska en rapport om att allt färre barn lever i så kallad barnfattigdom, vilket är glädjande. I 202 av kommuner minskade barnfattigdomen . En av anledningarna är att barnens föräldrar har fått arbete och fått löner som ger möjlighet till egen försörjning och bättre trygghetsförsäkringar när man till exempel blir sjuk, behöver vårda barn eller blir arbetslös. Det här gör skillnad för hela familjen som får en bättre ekonomisk situation och frihet att påverka livssituationen genom exempelvis bättre boende, kanske en semester och fritidsaktiviteter för barnen. Arbetslösheten har minskat, och ca 250 000 fler fick jobb under förra mandatperioden. hade man i EU mätt upp en så hög sysselsättningsgrad som har . Vi har ett stort arbetskraftsbehov, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . När det gäller att barnfattigdomen har minskat är anledningarna det ökade arbetskraftsbehovet men också arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta har lett till att fler föräldrar har lämnat långtidsarbetslösheten bakom sig och fått ett avlönat arbete, vilket också har minskat försörjningsstödet. Med en bra arbetsmarknadspolitik minskar vi barnfattigdomen. Med höjt barnbidrag, studiebidrag, gratis receptbelagd medicin, bättre ersättningar i våra socialförsäkringar och hjälp till sommarjobb med mera blir det bättre för alla barnfamiljer, och speciellt för dem som har det tuffast. Jag minns ett möte så väl och med glädje i mitt hjärta. Det var när jag träffade en väldigt glad kvinna hemma i som fått jobb med hjälp av arbetsmarknadspolitiken. Hon berättade att även hennes man hade fått ett arbete ganska . De var väldigt tacksamma för det stöd och den hjälp de fått. När jag gratulerade och tyckte det var roligt sa hon så här: Du ska veta att jag och min man är väldigt glada över att ha jobb och en riktig inkomst, men du ska se våra barn! De är ännu lyckligare och gladare, för de vet att det här kommer att göra skillnad. Jag är ganska säker på att barnen kommer att få ett bättre liv och att de kommer att få en uppväxt fri från barnfattigdom. Deras sommarlov kommer att se annorlunda ut, föräldrarna kommer att vara förebilder på ett annat sätt än förut och självkänslan och möjligheterna kommer att bli mycket bättre för såväl barn som föräldrar. Med politik kan man göra skillnad oavsett om det handlar om extratjänster, sommarlovsjobb eller höjt barnbidrag. För oss socialdemokrater är målet att inget barn ska leva i ekonomisk utsatthet, för det är bra för oss alla. 96 (M): är ett av de länder som har absolut högst skattetryck i hela , och skatterna har höjts ytterligare med 60 miljarder under den här mandatperioden. Utgifterna har ökat ännu mer, med . Trots detta och trots stark högkonjunktur har vi färre poliser och längre vårdköer än vad vi hade . Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Vad vi gör med våra skattepengar spelar alltså stor, stor roll. Att det exempelvis för många nyanlända lönar sig mindre att gå till ett arbete än vad det gör att stapla diverse bidrag på varandra får konsekvenser. Kanske är just det vår tids största slöseri med skattepengar. Det är slöseri för att bidragspengarna hade kunnat gå till någonting annat – fler poliser eller sänkt skatt på arbete – men framför allt är det slöseri för just de individer som stängs ute i bidragsberoende, hålls borta från arbetsmarknaden och missar integrationen. Vi behöver därför politiker som vågar prioritera genom att exempelvis införa bidragstak för nyanlända och minska byråkratin, antalet myndigheter och antalet politiker och riksdagsledamöter. Vi behöver politiker som vågar ta bort diverse ineffektiva subventioner, såsom elcykelpremien, och som vågar införa ett riktigt tjänstemannaansvar i igen. Vi behöver också reformer som förebygger slöseri med skattepengar på systemnivå. Vad är då det? Jo, jag brukar säga att med slöseri är det som med troll som spricker i solsken. Det är först när slöseri granskas och uppenbaras som var och en av oss på egen hand kan väga in de konsekvenser som slöseriet ska få. Det är då vi kan inse att det verkligen är slöseri och ta ställning till det. Slöseri med skattepengar är också korruptionens naiva kompis. Om du slösar för din egen skull är det oftast ett brott, men om du slösar med det allmännas väl och ve i åtanke händer oftast ingenting. Likväl har du slösat med skattepengar. Därför är slöseri med skattemedel något som eroderar hela vårt samhällskontrakt på samma sätt som korruption gör, och det bör tas på lika stort allvar som korruption. Då behöver vi göra främst tre saker. För det första behöver skatterna bli synliga så att vi vet hur mycket vi betalar i skatt. Om man inte vet det, hur ska man då kunna värdera värdet och kvaliteten på det som man får tillbaka från samhället? För det andra behöver vi ha transparens i vårt skattesystem. När man inser hur mycket skatt man betalar ska man också kunna följa vart pengarna går och kunna värdera om man får ut tillräckligt mycket för de pengarna. För det tredje måste vi ha ett ordentligt ansvarsutkrävande i så att det blir kännbart för den som har slösat med andras skattepengar. Det kommer nämligen alltid att fortsätta slösas – tyvärr. Politiker och tjänstemän är som alla andra människor. Det vi måste göra är alltså att ställa oss frågan: Hur minimerar vi risken för det? 97 (S) replik: Jag hade inte tänkt debutera i kammaren i en replik, men har jag hört flera moderata företrädare säga att socialdemokratin i en högkonjunktur har misskött landets ekonomi och att vi inte har rustat landet för dess framtid. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Öppna-hjärtan-politiken, som ni faktiskt startade, , har förvaltats och skötts av en socialdemokratisk regering. Jag var kommunstyrelsens ordförande i en kommun som frivilligt använde ordet solidaritet och gjorde stor nytta. Jag vill påstå att vi har rustat .