prot · H50963 · 2018-01-30 00:00:00 — Jag har tidigare lyft upp betydelsen av väl fungerande polisflyg. Pensionsavgångar väntar, och planerade utbildningar av piloter har ställts in tidigare. Det tar att utbilda en pilot. kunde inte åka till den tragiska bussolyckan i , som ministern säkert kommer ihåg. Det tar med helikopter till , och det var en väldigt allvarlig olycka. Man fick i stället koppla in , varifrån det tog . Det handlar om att man inte har full bemanning vid polishelikoptern i regionen. Man har en helikopter för 60 miljoner, men man har en underbemanning som innebär att man inte kan rikta insatserna på ett optimalt sätt. Polisflyget är oerhört viktigt för att kunna agera snabbt med tanke på de stora avstånden. Mycket av diskussionen här handlar om rikspolitiken och rikspolisorganisationen. Förstår justitie- och inrikesministern landsbygdens förutsättningar? Är det som jag beskriver nu känt för ministern? Hur känner ministern för det som jag har tagit upp, till exempel att man har en polispatrull , att man vid beskjutningar uppger att man inte kan komma på grund av att man inte har patruller, felkörningar på grund av geografiska okunskaper och så vidare? Ministern får gärna svara på det. 78 Justitie- och inrikesminister (S): Jag besöker regelbundet polisorganisationer över hela landet, både i storstad och i glesbygd. Senast var jag i och . , , besökte jag faktiskt polisen i . Då fick jag en ganska bra bild av hur de jobbar med sin utredningsverksamhet. Som jag nämnde har just Region nord den högsta personuppklaringsandelen i hela , vilket jag tycker är bra. Man har också lyckats vända trenden när det gäller att göra fler utredningar . Det är första gången som det börjar vända uppåt igen. Polisen levererar fler utredningar. Där ligger Region nord riktigt bra till. Man utredde fler våldsbrott, fler skadegörelsebrott, fler narkotikabrott och fler trafikbrott än . Där har man sett en uppgång. Det är klart att förutsättningarna är helt olika i olika delar av landet. Men oavsett var man bor i måste man ha tillgång till bra polisverksamhet. Det kan inte misskötas på ett sådant sätt att det till exempel utbildas alldeles för få poliser, så att det upptäcks att utbildningsinsatsen har haft en för liten dimension. Det var precis den situationen vi tillträdde till. Den gamla regeringen utbildade alltså 600–700 poliser , och 400–500 poliser går i pension. Var och en förstår att man inte kan ha den marginalen. Den är alldeles för liten. Då måste utbildningstakten öka. Man måste förstås också satsa på att förbättra arbetsvillkoren, så att folk blir kvar. Och man måste kunna återrekrytera dem som har lämnat yrket. Allt det jobbar nu regeringen med. Det finns dock en tidsaspekt här. Det tar att utbilda en polis. Det innebär att de som vi tog in kommer att gå ut . Men då går som sagt 1 300 nya poliser ut. Jag är övertygad om att de kommer att fördelas på ett sådant sätt att det blir fler poliser på landsbygden, i de mer glesbefolkade delarna av och i de områden där man ska täcka väldigt stora ytor. Men då måste man vara beredd att verkligen göra den satsningen. Då kan man inte snåla. Då kan man inte i ena andetaget säga att man ska sänka skatten med 100 miljarder och i nästa andetag säga att vi måste satsa på polisen också. Den ekvationen går inte ihop. Man måste bestämma sig, fru talman, om man är beredd att satsa på sjukvård, skola, äldreomsorg, barnomsorg, allt annat i välfärden och polisen eller om det är annat som man i stället prioriterar. Prioriterar man polisen blir det också fler poliser, men prioriterar man annat, ja, då riskerar man i stället att få färre poliser och en sämre utveckling. Min fråga till , som känner till bakgrunden, blir då: Om det nu är så att vill ha fler poliser bland annat i , varför utbildade ni då så få? 79 (M): Ministern hänvisade till alliansregeringen. De flesta är nog mer intresserade av vad som sker här och och framöver. Jag har beskrivit var står i den här frågan. Vi satsar 3,4 miljarder mer än regeringen på trygghetsfrågorna. Ministern sa att det tar tid att utbilda. Faktum är att 500 platser står tomma, och det är oroväckande. Innan vi avslutar den här debatten vill jag säga att jag hyllar de poliser som jobbar i vår region. Men vi måste lyssna när de säger att det är ett allvarligt problem med underbemanning. Att man löser fler brott handlar ju mer om administrativa tjänster. Otrygghetsfaktorn kvarstår när vi inte har poliser att skicka ut vid allvarliga händelser. Det är som man presenterade kommande lösningar från regeringen och polisorganisationen. Men vi har inte sett så mycket av de positiva effekterna i vårt län när det gäller trygghet. Människor känner otrygghet. Det ser vi också på de opinionsmätningar som handlar om vad som ska rankas som den viktigaste frågan. Där är tryggheten oerhört central. Hela ska leva, det är viktigt. Men så ser det inte ut . Vi moderater har förslag som kan lösa de svåraste utmaningarna. Jag hoppas verkligen för landets skull att vi får möjlighet att iscensätta dem efter nästa val. Jag kommer att följa upp de här frågorna. De är oerhört centrala. Det är viktigt att landsbygdsperspektivet alltid lyfts fram och inte bara riksfrågorna. Vi får säkert anledning att debattera detta på nytt igen. Tack så mycket för debatten! 80 Justitie- och inrikesminister (S): För det första: Om Region nord kan man säga att antalet poliser och civilanställda inte har minskat i förhållande till 2016. Tvärtom ökade de något. För det andra: Man genomför nu fler polisutredningar än vad man gjorde tidigare. Det handlar inte bara om administrativa tjänster, utan det handlar helt enkelt om att poliser och civila gör ett bra jobb. De utreder fler brott än vad de gjorde tidigare. Det innebär fler färdiga utredningar till åklagaren. Det gäller våldsbrott, skadegörelse, narkotikabrott och trafikbrott. Det handlar om ett utmärkt polisarbete. För det tredje: I Region nord har man den högsta personuppklaringsandelen i hela . Det är bra, men det måste naturligtvis bli bättre. Det är precis därför som vi gör de satsningar som vi nu gör: 2 miljarder , 2,3 miljarder därpå och 2,8 miljarder . Det är den största satsning som någon regering, oavsett partifärg, har gjort . Men det handlar också om ett vägval. Om man ska fortsätta med detta måste man förstå att man inte i ena andetaget kan säga att man nu gör de stora satsningarna och i nästa andetag säga att man har lovat bort stora skattesänkningar. Det går inte. Man måste välja. Annars riskerar man att hamna i precis samma läge, fru talman, som man gjorde 2014, det vill säga att man måste gå ut till utländska bankirer och låna pengar för att man hamnade i ett stort underskott. Så är politiken . Man måste prioritera det som man tycker är viktigast. Den här regeringen prioriterar välfärd, satsningar på brottsbekämpning och polis före annat. Det är därför som vi nu kan redovisa de stora resurstillskotten. Tack vare detta går det ut 1 300 poliser 2019. Jag är säker på att ni i och också kommer att få ett tillskott. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:299 om polisens svåra arbetssituation 81 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om vad jag avser att göra konkret för att förbättra polisers arbetssituation. Hon har också frågat mig på vilket sätt det i regleringsbrev tas höjd för att organisationen ska kunna utföra sin verksamhet utifrån faktiska förhållanden. ska vara ett tryggt land att leva i. Regeringen vill ha ett starkt rättsväsen och en tillgänglig polis. För att åstadkomma detta har regeringen tillfört resurser till och vidtagit åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för både poliser och civilanställda att utföra sitt arbete effektivt och med god arbetsmiljö. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 . För att kunna öka antalet polisanställda har regeringen därför föreslagit och aviserat ett tillskott till på ca –2020. Regeringen har även fördubblat antalet antagna till polisutbildningen i förhållande till den förra regeringen. antogs 689 studenter till polisutbildningen, antogs 1 398. har också fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj och att undersöka förutsättningarna för att starta polisutbildning på två nya platser i landet. Regeringen beslutade därefter att ska vara ett av de lärosäten som också ska bedriva polisutbildning. har även fått i uppdrag att, tillsammans med de fackliga organisationerna, intensifiera arbetet med den organisatoriska, fysiska och sociala arbetsmiljön, liksom arbetsbelastningen och utsattheten för hot och våld. Dessutom ska ta fram en strategisk plan för fler utvecklings- och karriärvägar inom myndigheten. Genom regleringsbrev skärper regeringen ytterligare kraven på att följa upp och realisera de intentioner som en enig riksdag beslutat om genom ombildningen av polisen. Det brottsbekämpande och förebyggande arbetet ska utgå från lokala problembilder, arbetet i utsatta områden ska prioriteras, förmågan att utreda brott, och i synnerhet grova våldsbrott och sexualbrott, ska stärkas. Myndigheten ska också redovisa i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet. Sammanfattningsvis kan jag försäkra om att regeringen arbetar intensivt med att skapa de förutsättningar som saknats för att organisationen ska kunna utföra sin verksamhet utifrån faktiska förhållanden. 82 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Jag har följt den här debatten , och hade jag tänkt att börja med att tala om ekonomi. När man lyssnar på Socialdemokraterna är det som det går en lång tråd genom verkligheten där allting är . När man pratar om olika insatser för att göra olika saker i vårt samhälle bör man lämpligen stimulera en ekonomi som är på nedgång som man sparar i goda tider. Mig veterligen var det under alliansregeringen en finanskris då man gick in en lågkonjunktur, och då stimulerade man. De pengar som investerades kunde satsas på poliser eller på att sänka skatten. I slutändan ledde det till att människor arbetade mer och att man fick igång hjulen. Då fick man också in mer pengar. Då kan vi inkludera RUT-avdrag och andra åtgärder som vidtogs . Ministern har varit inne på antalet poliser. Det sas också i svaret: ”antogs 689 studenter till polisutbildningen, antogs 1 398.” Det är ju inget konstigt att siffrorna ser så ut. Vi kan också backa bandet och tala om 90-talet då man hade broms och stopp på polisen. Kanske skulle man redan då eller tidigare ha stimulerat. Vi kan också tala om det ökande antalet , som alliansregeringen stod bakom. var det 1 500 som gick på i . Samma höst var det 1 700 studenter, och var det 1 600. Man lyckades alltså vidta en massa åtgärder här i landet fast det var då omvärlden hade väldiga problem, och klarade sig väl. När vi har talat klart om dessa siffror känner jag att de blir tjatiga. Jag vet inte om de leder till så mycket när vi ska prata om själva poliserna och svenska folket, som säkert funderar på vad som ska hända mellan här och där. Det tar lite tid att utbilda personer – de kommer inte i tjänst på en gång. Det finns ett glapp i fråga om personer . Om man pratar med polisen säger de andra tal än vad som föreslås från politiken, och dessa tal är betydligt högre än de historiska satsningar som det nu talas om. Rapportering sker kring brott och hur tufft det är för organisationer här och . Det är här och som man måste komma till rätta med situationen så att brotten upp. I såväl dagens som kan man läsa att oron för brottsligheten ökar, att fler privatpersoner utsätts för brott och att förtroendet för polisen har minskat till från . I utsatta områden hör vi att människor inte vågar vittna, att det är tufft för polisen att arbeta i dessa områden och att det också är tufft att splittra sitt arbete mellan att bryta upp för att förstärka ute kontra att klara upp brott och se till att människor blir dömda. Man går alltså från olika delar och ska utreda brott som man behövs där ute. Man får påbörja arbete som inte kan avslutas utan läggs på hög, och då får man börja om igen. I sitt svar tar statsrådet upp att man ska arbeta med att intensifiera arbetet med den organisatoriska, fysiska och sociala arbetsmiljön. Det finns en massa punkter här som berättar om vad polisen ska göra. Jag tänkte, när jag återkommer i mitt andra inlägg, tala om en del som påverkar polisen just , och det är offentlig upphandling. 83 Justitie- och inrikesminister (S): Vår ambition är att vi ska bygga ut polisorganisationen. Vi ska få 10 000 fler anställda inom polisen . Jag skulle tro att av dessa 10 000 talar vi om kanske 6 000–7 000 poliser och 3 000–4 000 civilanställda. Så är i alla fall fördelningen som den ser ut just nu: en tredjedel på de civila och två tredjedelar på poliserna. Det är som ska avgöra vilken kompetens som bäst behövs, men jag tror att vi lär landa där någonstans. För att underbygga detta genomför vi nu det största resurstillskottet till polisen . Ingen regering, oavsett partifärg – borgerlig eller socialdemokratisk – har gått in med lika mycket pengar till polisen som vi gör nu: 2 miljarder , 2,3 miljarder och 2,8 miljarder året därpå. De 2 miljarder som vi går in med är faktiskt mer än vad polisen äskade . På detta sätt, med dessa pengar, kan vi behålla fler poliser genom att vi kan förbättra arbetsvillkoren. Det har precis kommit på plats ett löneavtal som är arbetsmarknadens bästa och där man ligger väsentligt över det så kallade märket för övriga grupper när det gäller löneutveckling. Man kan också göra särskilda satsningar på poliser i utsatta områden och på poliser i yttre tjänst. Detta är framtungt, det vill säga de stora pengarna kommer . Det är nödvändigt att ha ett bra löneavtal på plats. Parterna har gjort upp om det tillsammans, så som jag tycker att man ska göra i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi behöver göra återrekryteringsinsatser. De som har lämnat yrket bör komma tillbaka till polisen, och då bör man kunna erbjuda bra arbetsvillkor. Vi bör också – och det gör vi – bygga ut polisutbildningstakten kraftigt. Vi utbildar nu dubbelt så många poliser som gjorde . gjorde en referens till tidigare diskussioner om ekonomin, och så tog hon upp varför det stod så illa till 2014. Vi fick tillträda till ett stort underskott som hon sa berodde på finanskrisen. Men den var 2008, inte 2014. Under alla åren efter 2008 ser vi ett strukturellt växande underskott i svensk ekonomi, och det härrör från de mycket stora skattesänkningar som man gick fram med: sänktes skatten med. Polisen fick 5 miljarder, men skattesänkningarna var på 140 miljarder. Det är förklaringen. De stora underskott som lämnade efter sig är möjligen en förklaring till den låga utbildningstakten under er sista mandatperiod, , –2011 och framåt. 600–700 poliser gick ni ut med . Det är en alldeles för låg utbildningstakt om man på lång sikt ska klara att behålla den poliskår vi hade, men det är ännu sämre om man avser att se till att poliskåren växer. Då måste man upp betydligt högre. har vi som sagt 1 300 poliser som påbörjade sin polisutbildning , och de kommer att gå ut . Ni prioriterade skattesänkningar, helt enkelt, och vi prioriterar poliser. Så enkelt är förhållandet just . Omorganisationen av polisen är genomförd. Vi har fler straffrättsliga verktyg på plats än . Vi har mer kamerabevakning än . Vi har bättre förutsättningar nu att kunna bekämpa den organiserade kriminaliteten än vi hade tidigare. 84 (M): Jag tänker inte uppehålla mig vid ekonomin så mycket, men jag ska ändå säga att det var den djupaste finanskrisen . De som vill kan läsa de ekonomiska sidorna historiskt. Vi får väl ändå säga att vi trots samhällsutvecklingen går framåt och att det händer fler saker. Om vi hade stannat upp och gått bakåt hade det varit riktigt illa, speciellt som vi har en av de starkaste högkonjunkturerna på länge , där ni bränner pengar fast det tickar på, . Då finns det inga till nästa lågkonjunktur. fick jag detta sagt ändå. Polisen har gjort inköp av service på sina bilar. De har gjort det på ett sådant sätt att de har 4 verkstäder för ett bilmärke och 26–27 för det andra bilmärket. Till sin hjälp har de haft ekonomiavdelningen, som har hållit i det hela. De har också använt en expert som är servicekunnig på bilar, vilket är alldeles ypperligt, för det bör man ha. Det enda man glömde var organisationen, för det man inte har gjort är att ta reda på hur polisen arbetar, när de behöver sin service och hur de ska få hela organisationen riggad för att fungera, speciellt med alla problem som finns och som vi har diskuterat i flera debatter. Det som händer nu är att en polisbil kan behöva ta sig i väg ett antal mil för att bli servad. Det är kanske ett par poliser som får köra i väg, och så upptäcker de att de inte kan få den service som var tänkt därför att något har hänt. Det kan vara en reservdel som saknas eller något annat som ställer till det. Detta innebär att poliserna måste ta sig därifrån, och då kan de åka taxi om de är på ett ställe där de inte kan ta sig fram, kanske i . Det kommer att kosta pengar. Annars får de kanske åka tåg eller buss, och detta kommer att ta såväl logistik som resurser och pengar i anspråk. har man kunnat lämna in sin bil dagen före själva arbetet, och då är det närhetsprincipen som gäller för att det ska fungera. har man inte med närhetsprincipen. Man kan tänka sig ett scenario där civilanställda gör detta i stället, men då hamnar man i ett läge där en civilanställd inte kan köra en polisbil, för vad händer då? Om man till exempel kommer ut på och det händer en olycka får civilanställda inte stanna med bilen. De som står där kommer att titta och undra vad det är som händer när polisen passerar förbi utan att stanna på grund av att det inte är möjligt. Likadant är det med brott. Man kan inte ha civilanställda som har vapen, och de kan inte stanna för brott. Polisresurser kommer därför att gå till att serva bilar. Man hade behövt mogna inköpsprocesser. Det som är så viktigt i detta och som ligger på justitieministerns regeringskamrat civilministern är att ha upphandlingar som är i ordning och att det finns en ordentlig styrning i myndigheternas regleringsbrev. Statsrådet tog upp vad som ska finnas i dem. Då kan vi få ordning på dessa processer, och organisationerna kan bli så mogna att de gör rätt saker. Medan allt det andra ska hända och vi pratar om pengar – för vi återkommer till pengar liksom till vilka regeringar som har gjort minst och mest och så vidare – tickar det ut pengar på annat håll därför att man har gjort fel inköp. Om man tittar på hela inköpet och budgeten ser man att går till utgifter och bnp. Detta skulle man kunna få ned till om det gjordes på rätt sätt. Där borde staten gå före kommuner och landsting. Då kan vi få mycket bra nytta för de pengar som finns. Statsrådet får gärna kommentera detta. Jag förstår om han inte kan kommentera den enskilda upphandlingen, men det är jätteviktigt med styrning för detta i regleringsbrevet. 85 Justitie- och inrikesminister (S): Jag styr över mycket, men jag styr inte över serviceavtalen för polisbilarna. Det gör jag faktiskt inte. Det är en fråga för myndigheten. Det är klart att jag kan inhämta information om denna upphandling. Vi är säkert överens om att man måste ha avtal på plats som fungerar i polisens vardag så att säga. Det ska inte heller kosta mer än det behöver, och det ska inte heller stjäla tid från poliserna. Men detta är en typisk myndighetsfråga och egentligen inte en regeringsfråga och inte heller en riksdagsfråga. Men jag inhämtar gärna information om just denna upphandling. Annars handlar denna interpellation om ett större perspektiv, det vill säga polisernas arbetssituation totalt sett och hur vi ska klara brottsbekämpningen på ett bättre sätt. Jag har redovisat åtgärder som denna regering har vidtagit. Det är det största resurstillskott som har skett . Vi har vidtagit åtgärder för att behålla poliser och förbättra arbetsvillkor, och löneavtal är nu på plats. Vi har gjort återrekryteringsinsatser, och det är nu en kraftigt ökad utbildningstakt. Det utbildas nu dubbelt så många poliser som under tid. Detta tror jag är otroligt viktigt för att kunna nå det mål som vi har satt upp, det vill säga att det ska vara 10 000 fler anställda i polisorganisationen till 2024. Detta räcker egentligen inte. Jag måste ändå be att kommentera en sak som jag hörde . Jag lyssnade på partiledardebatten där sa något i stil med att våldet är här för att stanna, att våldsbrottsligheten är här för att stanna. Jag studsade till när jag hörde det. I mina öron låter det som en oerhört uppgiven inställning. Min inställning är precis tvärtom: Samhället kan knäcka den organiserade kriminaliteten, om vi gör rätt insatser. Frågar man poliserna på fältet ger de mycket klara direktiv om vad som måste göras. De säger att de behöver bli fler. Sedan säger de att de behöver ha bättre verktyg. Det kan handla om straffrätten, det kan handla om kameraövervakning och allt annat som vi gör. Men de säger också en annan viktig sak: Tänk på att det inte handlar om bara oss. Det handlar också om att skolan måste fungera för ungdomarna, att fritidsverksamheten måste fungera och att måste fungera. Om inte fungerar riskerar i stället nyrekryteringen till dessa kriminella gäng att fortsätta. Då är faktiskt inte särskilt mycket vunnet. Jag är övertygad om att om vi samlar oss kring en politik som innebär större satsningar på brottsbekämpning, på polisverksamhet och på allt det som vi nu talar om, i kombination med sociala insatser för att bryta nyrekrytering till de kriminella gängen, kommer vi att kunna rycka upp denna organiserade kriminalitet med rötterna. Då kommer att visa sig ha fullständigt fel. Våldet är inte alls här för att stanna. Tvärtom kan vi vända denna utveckling. 86 (M): Jag tänkte hålla mig till dessa inköp. Justitieministern sa att han kommer att ta med sig det som sagts om vikten av att man gör bra inköp på rätt sätt för att verksamheterna ska fungera väl. Polisen kommer att sitta fast i den upphandling som har gjorts av service på bilar. Det gör att de måste köra ett visst antal mil extra. Polisen kommer att ha personal avsatt för detta i onödan när det hade kunnat fungera på ett annat sätt om den som gjorde upphandlingen hade gjort en inventering från början. Det gäller inte den som gör upphandlingen, som är proffs på det, utan den person som är ansvarig. Det som brister inom staten, och även i kommuner och landsting, är att en process för hur man gör inköp saknas. Det är märkligt att detta fungerar i privat sektor. Man vet att man måste göra en marknadsanalys för att se hur verksamheten fungerar och vad den behöver innan man gör en upphandling. Här har man bara tittat på en del, och det är själva servicen av bilarna. Men man glömde hela organisationen och vad det medför att lägga tid, resurser, pengar och logistik på detta. Det vore mycket bra om regeringen kunde titta på innehållet när det gäller vad som ska göras vid inköp och tala med civilministern om hur viktigt det är att regleringsbreven blir utformade på ett sådant sätt att detta byggs in, så att myndigheterna kan leverera i denna del. Man kan också titta på och se hur de arbetar med dessa inköp. Då tror jag att det tickar på med mindre pengar och resurser i ett läge där det är mycket tufft i polisverksamheten, vilket vi har varit inne på. De försöker göra ett mycket bra jobb med tanke på vad som händer. Jag kan inte nog understryka hur viktigt detta är. I stället för att lägga av bnp kan vi lägga av bnp för att komma rätt med inköpen. Det finns mycket pengar att hämta hem. 87 Justitie- och inrikesminister (S): Om jag hade vetat att hade tänkt koncentrera sig på bara upphandlingsfrågan hade jag sett till att inhämta information om denna del. Men interpellationen är mycket bredare än så. Den handlar om polisens arbetssituation som sådan – resursfrågan, antalet poliser, hur man bekämpar brott och hur man prioriterar. Det är därför som hon har fått ett sådant svar.