prot · H50981 · 2018-03-08 00:00:00 — Förstår ni vilka ofantliga summor som och vill spara och vill kunna satsa på välfärden? Det stämmer inte att vi vill sänka lönerna. Vi vill skapa fler jobb genom att öppna upp arbetsmarknaden för fler människor. 19 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det finns starka skäl att värna hyresrätten. Hyresrätten möjliggör ett bra boende för den som inte vill skuldsätta sig eller oroa sig för ränteläget eller amorteringar. Hyresrätten erbjuder ett flexibelt boende för den som snabbt vill kunna ta den där utbildningen eller jobbet på den där orten utan att behöva köpa sig en bostad. Det är ett långsiktigt boende och ett tryggt boende. Bostadsbyggandet ligger på en hög nivå. Man kan tycka att den är för låg, men det är ändå en hög nivå – högre än . Detta är bra, för hyresrätten är en viktig upplåtelseform. Bostadsbyggandet totalt sett ligger nästan på rekordhöga nivåer, även om det är svårt att tro när man lyssnar på en del av debatten. Möjligheterna att kunna efterfråga ett hyreskontrakt är goda. Över 250 000 fler människor har fått ett arbete att gå till och en lön att kunna betala hyran med. Andelen tillsvidareanställningar har ökat. Vi tror på en lönebildning för höjda löner. Vi tror att det är så kan konkurrera. Det ska också vara ordning och reda på arbetsmarknaden. Alla dessa bitar är viktiga för att man ska klara av att bära ett hyreskontrakt. I betänkandet redovisas ett stort antal pågående arbeten inom , uppdelade på utdelade uppdrag till myndigheter och utredningar. Detta arbete har denna regering, precis som den föregående regeringen, lagt ned en del tid på. I betänkandet tar vi ställning för ett hyressättningssystem med ett bruksvärdessystem som möjliggör för hushåll att bo i hela stan, eller i hela kommunen, även i områden som kan anses vara mer attraktiva än andra. Regeringen tillsatte utredningen om hyressättning vid nyproduktion, vars uppdrag var att se över den nuvarande modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyresrätter. Utredningen har föreslagit åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för att bygga hyresrätter i områden med bostadsbrist. Detta bereds nu inom . har fått i uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden. ska lämna förslag på hur en återkommande uppföljning ska genomföras för att man ska kunna följa utvecklingen . har även lämnat förslag om att privatuthyrningslagen ska upphävas, att särbestämmelsen om hyressättning ska tas in i hyreslagen samt att hyresgäster ska få möjlighet att vända sig till begära in återbetalning av hyra. Yttranden över utredningen har inkommit, och det hela bereds inom . har jag följt debatten om hyresrätten i utskottet. Vid varje debatt har frågan om marknadshyror kommit upp. Företrädare för Alliansen har bedyrat att de inte förespråkar några marknadshyror. Men håller det verkligen längre? På sin stämma fattade beslut om att man vill införa en friare hyressättning i hela bostadsbeståndet. I klartext betyder detta att man vill införa marknadshyror, trots att det gång efter annan har belagts att det är en dålig idé, som leder till högre hyror men inte till fler bostäder. I en rapport som tog fram , med hjälp av konsultföretaget , kom man fram till att den främsta orsaken till otillräcklig nyproduktion av hyresrätter inte är brist på fri hyressättning utan begränsad byggkonkurrens och höga byggkostnader. Ett införande av marknadshyror skulle, enligt rapporten, leda till att en stor andel av hushållen kan räkna med hyreshöjningar och att fler skulle behöva bostadsbidrag. Att marknadshyror skulle leda till högre boendekostnader för de flesta hyresgäster bekräftades också av Finanspolitiska rådets rapport . Den visade att särskilt ensamhushåll och ensamstående föräldrar kan räkna med hyreshöjningar på om denna typ av förslag skulle bli verklighet. Även konsultföretaget utredde frågan om marknadshyror i och kom fram till att ett avskaffande av dagens hyressystem skulle ge en samhällsekonomisk kostnad på bara i . Totalt skulle hyresgästernas betalning till fastighetsägarna i länet öka med . Det skulle få negativa effekter för svensk ekonomi när hushållens köpkraft och konsumtion minskar. Detta är en utomordentligt allvarlig fråga om det här också skulle bli en ny regerings politik. Vi anser att det inte finns skäl att ändra den hyressättningsmodell som vi har. Det måste finnas långsiktighet, trygghet och förutsägbarhet också för den som hyr en bostad. Men för att säkra hyressättningssystemet krävs ett arbete med att fortsätta att utveckla hyresrätten som en modern, tillgänglig boendeform som passar i livets olika skeden. 20 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Fri eller friare – det är tydligen det som är frågan, i alla fall om vi läser de borgerliga partiernas reservationer i början av detta betänkande. Bostadsbristen är ett faktum. Den är ett växande problem, vars orsak är att vi har byggt alltför lite. Den nuvarande regeringen, med bostadsminister i spetsen, tar ansvar för detta och ser till att det nu byggs mer i än vad det har gjorts sedan miljonprogrammets dagar. påbörjades 64 000 nya bostäder. Av dem var ca 48 000 i flerbostadshus. Av dessa har ca 10 000 byggts med rimliga hyror tack vare regeringens investeringsstöd. Vi befinner oss mitt i vår tids största samhällsbygge. Vilket samhälle vill vi ha, och vilket samhälle behöver vi då bygga? Det som vi bygger ska fungera bra också . Vi behöver ta hänsyn till klimatförändringar och havsnivåhöjningar och se till att vi bygger ihop, och inte isär, det vi vill ha. Vilket samhälle vill vi då ha? För är det självklart. Vi vill ha ett hållbart samhälle, ett samhälle där rätten till tak över huvudet också efterlevs. Vi behöver ett hållbart samhälle såväl ekologiskt som ekonomiskt och socialt, och för det sistnämnda är det mångfalden som är grundläggande för att skapa ett hållbart samhälle. Vi behöver ett samhälle med en blandning av människor med olika bakgrund, inkomstnivåer och drömmar och, kopplat till dagens debatt om hyresrätt, ett blandat bostadsutbud. Vi behöver en mångfald i bostadsbeståndet, en blandning av hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter, radhus, villor, kooperativa hyresrätter, kollektiv, generationsboenden, bygg- och bogemenskaper och gärna nya, innovativa lösningar och olika upplåtelseformer som tillgodoser hur hen vill bo. För att skapa ett blandat bostadsbestånd tror vi på förtätning av redan ianspråktagen mark, att till exempel bygga radhus i bostadsrättsform i befintliga hyreshusområden eller varför inte flerbostadshus i de klassiska villamattornas rike? Vi behöver underlätta för människor att flytta inom sitt bostadsområde eller sin stadsdel och då med nya upplåtelseformer. Med förtätning av redan ianspråktagen mark nyttjar vi dessutom marken på bästa sätt. Med en förtätning av befintliga områden skapar vi mångfald och motverkar segregation. Mångfald är nyckeln till framtidens hållbara samhälle – mångfald av både upplåtelseformer och människor. En utmaning som vi har just , som jag tror att vi är helt överens om i denna kammare, är att vi måste se till att den byggtakt vi har uppnått bibehålls. Vi behöver framöver bygga i kapp det underskott av bostäder som har vuxit fram. Men för det behövs den politiska viljan, troligtvis blocköverskridande samtal och inte det vi har fått bevittna i kammaren , som mest har varit tjafs – tjafs om saker som inte skapar de långsiktiga spelreglerna för branschen. Vi behöver nyttja det befintliga beståndet bättre. Svenskarna är en av de befolkningar i världen som har flest kvadratmeter bostadsyta per person. ökar trångboddheten i vårt samhälle. Vi som har någonstans att bo bor väldigt stort, som de som saknar eget kontrakt bor allt mindre. Att nyttja det befintliga beståndet bättre handlar dels om att skapa incitament för att vi ska dela mer, bo tillsammans eller dela vissa ytor i en bostad, dels om att skapa bättre förutsättningar för andrahandsupplåtelser av bostäder. Det är lätt att prata om att det ska vara enklare att hyra ut. I den debatten glöms ofta hyresgästen bort. Det är inte bara för den som hyr ut som vi ska förbättra. I varje lägenhet bor det människor, och situationen för dem behöver också förbättras – individer vars trygghet jag faktiskt bryr mig om. Regeringen har dels uppdragit åt Statskontoret att komma med förslag om att förbättra och underlätta privatuthyrning, dels tillsatt en utredning om att stärka hyresgästens ställning. Vi behöver se till att fler vill hyra ut sin bostad, eller en del av sin bostad, och att det sker på ett sätt som är tryggt även för hyresgästen. som vi behöver bygga mer behöver vi också se till att byggsektorns klimatpåverkan minskar. Vi måste se till att den grupp som står utanför bostadsmarknaden får komma in på den, och det behöver byggas fler hyresrätter med rimliga hyror. Däremot får vi inte falla i fällan att bygga med sämre kvalitet för att sänka kostnaden. Allt det som byggs ska byggas bra. För att klara den klimatutmaning vi står inför behöver det vi bygger byggas hållbart så att det kan stå kvar . De människor som står utanför bostadsmarknaden behöver släppas in. Det handlar främst om unga, studenter och nyanlända. Vi ska motverka ökad segregation och bryta det flergenerationsutanförskap som är verklighet i ett flertal av landets kommuner. Medan Alliansen uppenbart internt bråkar om ifall de vill införa fri eller friare hyressättning för att gynna fastighetsägare väljer jag, mitt parti och den rödgröna regeringen att försöka lösa situationen för dem som står utan en bostad: studenter, unga, nyanlända och barn. Vi behöver lösa situationen för människor som, precis som vi, har rätt till tak över huvudet. Det handlar inte om fri eller friare hyressättning. Det handlar om frihet och framtidstro för individen. 21 (L) replik: Jag har en mer generell fråga som jag vill ställa till . och Socialdemokraterna använder här i kammaren, och refererar till, en rapport som är skriven av Ramböll. Man kallar den en oberoende rapport av en oberoende konsult. Det råkar bara vara en beställningsprodukt från , som sedan gick och rekryterade sin chefsekonom från samma företag, alltså Ramböll. Kan man då kalla det för en oberoende utredning av oberoende konsulter? Dessutom analyseras inte hela hyresmarknaden, bara kostnader och inte intäkter, bland annat. Min fråga till är: Är det Ramböll som ska vara guden som man ska utgå från när det handlar om att analysera den svenska bostadsmarknaden eller är det , , , och andra internationella och nationella institut som är till för att titta på kostnader och hur bostadsmarknaden fungerar eller inte? 22 (MP) replik: När det gäller om det är en oberoende rapport eller inte brukar och hans borgerliga kamrater ibland vifta med rapporter framtagna av andra organisationer som Fastighetsägarna, som man då påstår är oberoende. Jag tror att vi behöver titta brett på det här och att vi är ganska överens om att utbudet inte ökar automatiskt om man höjer priset på en vara som det är brist på. 23 (L) replik: Frågan var egentligen inte superriktad mot . Men jag tycker ändå att det är rimligt och vettigt att riksdagsledamöter som kommer till kammaren inte använder sig av rapporter, där det refereras till kostnader och sägs att världen kommer att gå under, som inte ens skulle bli godkända på ett universitet. Det är viktigt att vi från riksdagspartier som seriösa politiker använder oss av fristående organisationer, som , , och , när vi analyserar den svenska hyresmarknaden. Vi ska inte använda oss av partsinlagor som är beställningsvaror av en part på bostadsmarknaden, som sedan rekryterar sin chefsekonom från samma företag. Jag tycker att det ska vara rim och reson när vi hänvisar till statistik. 24 (MP) replik: Det var ju tråkigt att inte hade någon fråga till mig utan ställde en fråga till mina kollegor på den rödgröna sidan. Jag hade önskat att jag i replikskiftet hade kunnat svara på frågor om något av det som jag diskuterade i talarstolen. Jag kan konstatera att det finns många i de här frågorna. Liberalerna har skrivit en reservation som jag hade hoppats att Liberalerna skulle nämna, vilket inte gjorde i sitt anförande. refererar till en utredning som regeringen har tillsatt, som har fått till resultat hur vi ska stärka hyresgästens ställning och hur vi kan gå vidare med utredningens förslag. Jag hade mycket hellre stått här och diskuterat hur vi ska stärka hyresgästens ställning än att ta ansvar för vad mina kollegor har sagt tidigare i debatten. 25 (M) replik: Jag vill börja med att säga att jag har jättestor respekt för engagemang i bostadspolitiken. Jag känner henne som en engagerad och kompetent bostadspolitiker. Jag kan dock tycka att det är beklagligt att det statsråd som du står här och försvarar överallt lyser med sin frånvaro och sin passivitet. Det är helt oacceptabelt, förutom det faktum att det är helt ohållbart med tanke på hur bostadssituationen ser ut i alla delar av . Men nog sagt om detta. Jag kan också konstatera att det är anmärkningsvärt, för att uttrycka det milt, att trots den värsta bostadskrisen på 50–har ingen regering gjort så lite för att öka bostadsbyggandet som den nuvarande. Det är helt oacceptabelt. Jag vet också vilken frustration det andra regeringspartiet, Socialdemokraterna, känner över detta. Då vill jag bara säga till dem: Det är ni som leder den här regeringen och som då har ett ansvar att agera. Vi har haft bostadspolitiska överläggningar. De havererade på grund av att man från regeringshåll satt kvar med alla sina heliga kor i bostadspolitiken. Och inget parti, inte mitt heller, har råd att sitta kvar med alla heliga kor i bostadspolitiken, med tanke på hur situationen ser ut. Är , eventuellt som oppositionsparti efter nästa val, berett att sätta sig i breda bostadspolitiska överläggningar för att komma överens om hur vi kan göra så mycket som möjligt, inte så lite som möjligt, för att lösa bostadskris? 26 (MP) replik: Det var mest påståenden från , men på slutet kom det i alla fall en fråga. Jag tycker att vi har varit ganska tydliga med att vi gärna hade sett att de bostadspolitiska samtal som fördes hade fortsatt så att ett mål kunde nås. var inte med i dem men kommer kanske att vara med om det kommer nya. Vi behöver långsiktiga spelregler här, och då behöver vi vara många som enas om den politik vi går fram med. Så ja, är absolut berett på att sätta sig ned igen. Men då behöver nog och hans parti våga lyfta upp de frågor som är jobbiga för . Låt mig bemöta det påstår om bostadsminister frånvaro och passivitet. Läser du inte tidningen , ? Tittar du inte på nyheterna ? Följer du inte debatten? Har du någon aning om vad gör ? Om du vet det får du gärna berätta det för mig, för det vet jag – och det har också varit en medial grej . Jag skulle inte påstå att bostadsministern är vare sig frånvarande eller passiv. Däremot skulle jag önska att och hans kollegor runt om i Kommunsverige blev lite mer engagerade och mindre passiva i bostadsdebatten och inte satte sig på tvären när det gäller att bygga hyresrätter eller skapa boendeformer för andra grupper än dem som tjänar mest. 27 (M) replik: Jag får erkänna att jag inte vet vad bostadsministern gör . Jag tittar nämligen bara på det enda som spelar någon roll, alltså vad han lägger fram för verkliga och riktiga förslag för att göra det lättare att bygga i , och här har han inget att komma med. I stället har bostadsministern en presskonferens på en balkong med en släkting till en miljöpartistisk riksdagsledamot, vilket vi kunde se . Det vi tittar på i den parlamentariska församlingen är vad regeringen lägger fram för viktiga förslag för att öka bostadsbyggandet i , och här ser vi ingenting. Återigen: Trots den värsta bostadskrisen på har ingen regering lagt fram så få förslag för att öka byggandet i . Det är inte bara ohållbart utan fullständigt oacceptabelt eftersom man sviker de människor som står längst från bostadsmarknaden. Jag tackar för det klargörande och den utfästelse som gjorde om att de efter nästa val är beredda att slakta de heliga korna. Det säger att också behöver göra, och det håller jag med om. Jag har ett tydligt mandat att ha allt uppe på bordet, men då måste vi ha överläggningar som går ut på att göra så mycket som möjligt för att öka bostadsbyggandet, inte så lite som möjligt. 28 (MP) replik: Har missat att det byggs mer i än vad det har gjort på väldigt länge? Har missat att regeringen satsar 6 miljarder i sin budget för att få fram hyresrätter med lägre hyror för den grupp som uppenbart inte har ett enda förslag på hur det ska skapas bostäder för? Jag vill passa på att lyfta fram den fantastiska, gröna reform som gjorde reklam för . Det handlar om att ta bort bygglovskravet för solenergianläggningar. Men i stället för att säga vad det var för förslag raljerade om var presentationen gjordes. Det är inte rätt; det är väl politik vi ska tala om. Det byggs mer , . Jag har med mig en bra rapport som du kan få läsa. Jag har uppmanat dig förut att göra det, men skrev jag ut den eftersom du uppenbart inte läst om regeringens 22 steg för fler bostäder i . Låt mig överlämna den innan vi går härifrån. Vad gör då ? Jo, han är tillsammans med Byggindustrier och . Det är , , och går regeringen ut med ett mål om att det ska bli fler kvinnor i byggbranschen. Det är oerhört viktigt, och som kvinna i byggbranschen är jag stolt över att regeringen uttalar detta och har fått med sig byggbranschen på detta mål. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 5 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården En ny beslutsprocess för den högspeciali-serade vården betänkande 2017/18:SoU18 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården (prop. 2017/18:40) 29 (KD): När man blir sjuk eller när någon av dem som står en nära drabbas av sjukdom och behöver vård för att överleva och kunna leva ett bra liv är det viktigt av vem och var man får vården. Det är viktigt att alla, oavsett vem man är, vilka förutsättningar man har, hur starka resurser man har och vilka nätverk man har, får samma chans att ta del av den bästa vård som vi i vårt land kan leverera. Vi har inte haft dessa förutsättningar. Det har varit olika, och det är olika. Vilken vård man får beror på var man bor, vem man är och vilka förutsättningar man har. Det beslut som vi ska ta med anledning av propositionen och betänkandet med den kanske inte så jättespännande titeln beslutsprocess för den högspecialiserade vården är ännu ett viktigt steg för att göra vården mer jämlik och för att göra den allra bästa vården vi i vårt land förmår att leverera tillgänglig för fler. En förutsättning för att alla ska ha samma chans att få del av den bästa vården är att vården där den inte fungerar inte alls utförs utan att vi samlar kompetensen så att de som är de bästa kan fortsätta utvecklas och bli ännu bättre och leverera ännu bättre vård. Som kristdemokrat är jag glad eftersom vi har drivit på detta arbete och sett till att den utredning som ligger till grund för dagens beslut har kommit framåt. Jag är också glad över att socialutskottet till stor del har nått enighet och att vi är eniga i de delar som är viktiga att upprätthålla: att samla kompetensen runt om i landet, att se till att den högspecialiserade vården koncentreras till vissa platser och att akutsjukvårdsuppdraget fortsätter att fungera i hela landet. är ett avlångt land med olika förutsättningar, och den vård som man behöver akut eller regelbundet ska finnas nära och tillgänglig i hela landet. Därför är vi i utskottet eniga om att rikta ett tillkännagivande om detta till regeringen. Utskottet är också enigt om att det är viktigt att följa upp denna nya beslutsprocess. Då kan vi korrigera där det är nödvändigt så att vi kan fortsätta att leverera den bästa tänkbara vården till alla medborgare. Vi är inte överens i riktigt alla delar, och därför yrkar jag bifall till reservation nr 5 om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. Vi kristdemokrater har en tydlig vision och förhoppning om att vi ska uppnå ett statligt huvudansvar för vården. Det är bara genom att samla resurserna där de behövs som det blir tydligt för alla medborgare i hela landet att man faktiskt oavsett var man bor och vem man är ska ha samma rätt till god vård. En parlamentarisk utredning skulle kunna vara ytterligare ett viktigt steg på denna väg. En ny beslutsprocess för den högspeciali-serade vården Jag är glad över den stora enigheten i utskottet och det viktiga steg vi tar med detta betänkande. 30 (M): Jag är också glad över att vi i mångt och mycket är överens när vi nu diskuterar och debatterar ett så viktigt område. Vi vet alla att svensk hälso- och sjukvård håller högsta internationella medicinska kvalitet. Det är fantastiskt. När vi väl har passerat vårdkön och får vård är den ofta mycket bra. har vi en hel del utmaningar och problem – men också möjligheter – som är enormt stora och omfattande inom hälso- och sjukvården. Några av de akuta problem vi ser är de växande vårdköerna, som har fördubblats på bara . Det är en helt oacceptabel utveckling. Vi ser en personalflykt från vården. Kompetens- och personalförsörjningen är hotad inom vården, där det är mycket olika hur landsting och regioner fungerar som arbetsgivare. Vi har brist på bland annat specialistsjuksköterskor, allmänläkare och röntgensjuksköterskor. Vi har en bristande kontinuitet när det gäller bemanningen i vården. Vi har en patientsäkerhet som är hotad. Detta leder oss in på den avancerade högspecialiserade vården. är det – . En sådan dag kan man tycka egentligen inte skulle behövas, men den behövs fortfarande av många skäl. Ett av alla skäl är att vården i inte är jämställd. Det betyder att det finns skillnader i vårdtillgång, vårdkvalitet och hälsa mellan kvinnor och män – skillnader som inte är motiverade. Olika frågor ställs, olika slutsatser dras och olika behandlingar ges. Kvinnor upplever ett sämre bemötande än män. Inom vissa områden är också vården av sämre kvalitet för kvinnor, bland annat inom hjärt- och kärlsjukvården, där exempelvis medicinering, behandling, undersökningar och inläggning traditionellt sett har utgått ifrån en manlig norm och forskning tagit mannen som utgångspunkt. Därtill är de regionala skillnaderna mellan olika landsting och regioner när det gäller väntetider och kvalitet rörande specialistsjukvården omfattande. En väg att utjämna dessa skillnader är att ytterligare koncentrera mer av den högspecialiserade vården. har sju universitetssjukhus som erbjuder högspecialiserad vård av hög medicinsk kvalitet. Högspecialiserad vård är mycket komplex och kräver en viss volym och kompetens för att kvalitet, patientsäkerhet och kunskapsutveckling ska kunna upprätthållas samt för att ett effektivt användande av vårdens gemensamma resurser ska kunna åstadkommas. Kvalitet, patientsäkerhet och den kliniska forskningen förbättras med ökade volymer av patienter per vårdenhet och per team som utför högspecialiserad vård. Det kan till exempel vara viss avancerad cancervård och kirurgiska ingrepp. Patienter har möjlighet att välja sin hälso- och vårdcentral och öppen specialiserad vård. Än så länge omfattar emellertid inte det fria vårdsökandet möjligheter till valfrihet även inom den slutna specialiserade vården. Det ska vara möjligt för de patienter som så önskar att kunna välja specialiserad slutenvård. Detta perspektiv saknar vi i propositionen. En ny beslutsprocess för den högspeciali-serade vården Patienten och patientsäkerheten ska alltid sättas främst. linje är därför tydlig. Mer av den avancerade högspecialiserade vården behöver nationellt koncentreras till färre vårdenheter och utförare. Precis som den utredning som alliansregeringen tillsatte pekar på ger träning färdighet.