prot · H50960 · 2018-01-24 00:00:00 — Regeringen föreslår att anta regeringens förslag till ändringar i postlagen, att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska meddela föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras och att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Utöver dessa ändringar i postlagen har regeringen redan beslutat, genom en förordning , att avskaffa kravet på övernattbefordran i postförordningen, vilket innebär att gäller ett krav på att av inrikesbreven ska ha delats ut inom två påföljande arbetsdagar oavsett var i landet breven har lämnats in. Regeringen har även beslutat om en prishöjning på portot från till . Detta innebär högre portokostnad och en försämring av postservicen. Jag beklagar att regeringen har bestämt att överge övernattbefordran och väljer två dagars leverans av brev, men det är positivt att regeringen höjer minimikravet i postförordningen från dagens till att av breven ska vara levererade . Vi får hoppas att Postnord klarar av denna utmaning. Vi kommer självklart att noga följa utvecklingen, så att ingen drabbas av sena utdelningar. Regeringens förändringar är drastiska och beror delvis på att det är färre brevförsändelser, främst i men även i . Allt fler väljer digital kommunikation. Det handlar om att minska utgifterna för Postnord, som äger tillsammans med , för bland annat dyra flygtransporter. Postnord går med förlust och har fått ekonomiskt tillskott från med 1,8 miljarder. Svenska staten har dessutom gått in med för att hjälpa Postnord. Det råder utan tvekan kris i Postnord, både ekonomiskt och förtroendemässigt. Det handlar om tusentals personer och företagare som inte får posten levererad . En del försändelser försvinner på vägen och kommer aldrig fram. Sjuka, arbetslösa, landsbygdsbor och inte minst företagare på landsbygden har blivit hårt drabbade av detta. är oroliga över denna utveckling. Därför har vi i vår kommittémotion krävt en ny lagstiftning med skärpta krav på service och leverans av post till befolkningen och företagen. Vi föreslår även i vår kommittémotion att Postnord ska göra de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram . Vi anser att Postnord måste förbättra leveranstillförlitligheten, så att inte invånare och företagare på landsbygden också fortsättningsvis drabbas av olägenheter. Postservice är en viktig samhällsservice. Funktionssättet och servicenivån måste säkerställas i hela . Den senaste tidens rapportering om brister inom sortering och utdelning av post väcker stor oro och besvikelse hos dem som är beroende av posten på olika sätt. Det är därför viktigt att regeringen vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå en väl fungerande postmarknad som möter de behov och utmaningar som den nu ställs inför. Den proposition som överlämnats till från regeringen omfattar vissa mindre åtgärder. Vi vill dock poängtera att mer behöver ske. Digitaliseringen tar fart och ställer successivt högre krav på effektivitet inom postmarknaden. Det är i detta sammanhang viktigt med ett tydligt samhällsuppdrag som kan mätas för att utvecklingen ska kunna följas noggrant, så att återkoppling kan ske och så att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Vi förutsätter att regeringens proposition och de beslut som regeringen för egen del har fattat regelbundet följs upp och analyseras för att andra relevanta åtgärder ska kunna vidtas utan fördröjning. Genom regeringens proposition kommer föreskrifter att kunna tas fram som tydliggör för den postoperatör som är utsedd att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, det vill säga Postnord, vad som krävs. Vi är positiva till att detta förtydligas, men det behöver noggrant följas upp. anser därutöver att det i regleringen behövs skärpta krav på leverans och service för att vända utvecklingen på postområdet åt rätt håll. Vi kristdemokrater ser med stor oro på Postnords förutsättningar att klara av sitt samhällsuppdrag. Postnord måste förbättra leveranstillförlitligheten för att inte invånare och företag ska drabbas av exempelvis inkassokrav eller missade sjukhusbesök. Enligt vår uppfattning behövs det strukturella förändringar inom bolaget för att effektivisera verksamheten och säkerställa att breven kommer fram . anser att regeringen och bör återkomma till utskottet med en uppdatering av effekterna av regeringens fattade beslut gällande postservice. 60 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i trafikutskottets betänkande nr 4 om postfrågor. behandlar vi å ena sidan en ny postlagstiftning och å andra sidan ett antal motioner från den allmänna motionstiden på postområdet. Det man kan konstatera är att postfrågorna berör. Det är en samhällelig grundläggande infrastruktur som garanterar att vi kan kommunicera med varandra. Teknikutvecklingen har lett till att vi har en bransch i väldigt stor förändring, på både gott och ont. har antalet fysiska brev minskat med ungefär en tredjedel. Digitaliseringen leder till förändringar i vårt sätt att kommunicera med varandra. Man efterfrågar snarare ett snabbt bredband än att man ska få brev varenda dag. Anslutningar till de privata digitala brevlådorna för myndighetspost växer mycket snabbt. finns det flera olika varianter. meddelade att drygt 1,1 miljoner svenskar hade anslutit sig till någon digital brevlåda inför det årets deklarationer. Det handlar om myndighetspost från totalt 18 myndigheter. Och det är ett växande antal kommuner som är anslutna till de digitala brevlådorna. En av de större brevlådorna har totalt 1 400 anslutna avsändare – man inkluderar också olika former av företag. Man uppgav att man hade knappt 2 miljoner anslutna kunder. Utifrån den siffran kan man anta att antalet användare av de digitala postlådorna fördubblades . Det är i den kontexten vi måste se den nya lagstiftning som vi behandlar. Vi behöver nämligen en lagstiftning som fungerar i den tid som vi lever i, där utvecklingen går väldigt fort. Vi behöver en infrastruktur som gör att medborgarna i hela landet kan lita på att posttjänsten fungerar och att post kommer fram . Bara har vi i medierna kunnat följa otaliga rapporter om en verksamhet som fungerar sämre och sämre. Vi vill se en bättre uppföljning. Vi konstaterar att allt annat än en postverksamhet som är tillförlitlig för användare – såväl medborgare som företag – är oacceptabelt. Frågan om fastighetsboxar har varit aktuell, inte bara för trafikutskottets ledamöter utan även för boende, fastighetsägare och postoperatörer. har utskottet hänvisat till att berörda parter är de som i första hand bäst löser införandet av fastighetsboxar. Sakta men säkert ökar också antalet hushåll med fastighetsboxar. var det totalt 66 000 hushåll som fick en ändrad utdelningsform, från brevinkast till fastighetsbox. I nybyggnation är fastighetsboxar i princip standard. Men det är angeläget att denna utveckling påskyndas. Även om vi i trafikutskottet inte ser lagstiftning som metod för att öka takten i omställningen är det önskvärt att medborgare får en högre servicegrad genom att de kan motta större försändelser, som brevinkast i dörr inte medger. Att slippa ett hål i dörren medför också en ökad trygghet för boende i framför allt flerbostadshus. Det kanske allra viktigaste är att fastighetsboxar skulle medföra en förbättrad arbetsmiljö för brevbärarna. För lite mer än en månad sedan – – beslutade denna kammare om ett extra kapitaltillskott till Postnord om . genomfördes nämligen en av tidernas sämsta affärer för svenska staten. Det var centerpartisten och dåvarande näringsministern som drev igenom affären med stöd av resten av alliansregeringen och dess ledamöter i kammaren. Moderater, liberaler, centerpartister och kristdemokrater! Det är ni som bär ansvar för denna exceptionellt dåliga affär för skattebetalare. Detta gjordes trots att affären ifrågasattes på grund av bristande analyser och bristande underlag samt av rent affärsmässiga skäl. som gått sedan dåvarande näringsministern och hennes regering lekte affär har vi fram till det senaste bokslutet kunna se att den svenska delen av Postnords verksamhet har visat en vinst på 6 miljarder, medan den danska delen har gjort förluster på 2 miljarder. Det var dessa förluster och den för räkning minst sagt dåliga uppgörelsen med danska staten som i kombination med deras svårigheter att anpassa verksamheten till förändrade marknadsförutsättningar ledde till det kapitaltillskott som tvingades fatta beslut om. Syftet med tillskottet var naturligtvis att säkerställa att posttjänsten håller en god kvalitet. Tillskottet på 400 miljoner räckte dock inte. Totalt var det 2,2 miljarder, varav 1,8 miljarder var ett tillskott från , eftersom bolaget ägs tillsammans med . Att fördelningen såg ut på det sättet får vi svenska skattebetalare tacka den nuvarande socialdemokratiska näringsministern för, som till skillnad från sin företrädare gjorde en exceptionellt bra förhandling. I samband med tillskottet ses också styrningsmodellen över för att det ska säkerställas att den är ändamålsenlig, vilket är mycket, mycket välkommet. Man kan konstatera att fusionen i sig inte varit ekonomiskt gynnsam för vårt land. Avtalskonstruktionen vid bildandet av Postnord har inte varit bra vare sig för svenska skattebetalare, kunder eller medborgare. Det här är grunden till de problem som människor upplever på postmarknaden. Postnord måste förbättra sitt förtroende och garantera kvalitet i sin verksamhet. Vi medborgare i det här landet måste kunna lita på att posten kommer . trädde den nya postförordning i kraft som innebär både ökade kvalitetskrav och möjlighet till större effektivitet i posthanteringen. Den nya förordningen i kombination med den lagstiftning som vi nu behandlar ger förutsättningar för att posten ska fungera bättre framöver. Att posten fungerar har en avgörande betydelse för såväl näringslivet och näringsidkare som enskilda medborgare i hela landet. För enskilda kan det få förödande konsekvenser när posten inte fungerar. En enskild individ kan hamna hos Kronofogden eller få betalningsanmärkningar. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Efter en del anföranden här i kammaren väcks en del funderingar. Postlagen ska övergripande tillse att medborgare har tillgång till postservice av hög kvalitet i hela landet. Naturligtvis är vi alla oroade av ett ökande narkotikamissbruk och en ökad tillgång till vapen i vårt land, och det är klart att mycket av det handlar om smuggling. Men menar verkligen och att också ska vara kontrollmyndighet för brottsbekämpning? På vilket sätt ska detta finansieras? Vad jag har sett i budgetförslag sätts det inte av en krona till detta. Hur tänker sig att det här ska fungera? Ska butiksbiträden, postombud och postanställda godtyckligt eller allmänt ges rätt att öppna försändelser för att kontrollera dem? Det är inte riktigt så enkelt. Vi socialdemokrater anser att postlagens värnande om integritet är en förutsättning för pålitlig postservice. måste vi naturligtvis se till att de brottsbekämpande myndigheterna, som åklagarväsendet, polis och , ges resurser att prioritera dessa frågor. Det är också därför som regeringens budget som vi behandlade här också höjer anslagen till såväl som polisen. När det gäller inlägget från kan jag inte sluta förvånas över . Naturligtvis har jag ingenting emot samdistribution, det som lyfter fram som lösningen för de postala utmaningarna. Men att vi riksdagsledamöter här i kammaren ska diktera på vilket sätt postoperatörer, tidningsombud och paketdistributörer på smartaste sätt ska genomföra detta är för mig främmande. Jag är av den bestämda uppfattningen att de som har kompetens för detta också är de som löser det på allra bästa sätt. I slutändan handlar effektivisering om lönsamhet, och där det uppstår vinster kommer samdistribution också att ske. När vi sedan kommer till reservation kring tillgång till postnummersystemet konstaterar utskottet och regeringen att underlaget för att motivera en lagändring är bristfälligt. Det är förvisso inte första gången som driver på förändringar vad gäller postal verksamhet utan att ha gjort analyser. Vi har ju alla Postnordfusionen i färskt minne. Men man blir förvånad. Bortsett från mina sista tvivel kan jag ändå understryka att vi på det stora hela har en ganska stor samsyn inom trafikutskottet när det gäller vilka utmaningar vi står inför. Det tycker jag är mycket positivt, för det som är allra viktigast är att vi har en postverksamhet som går att lita på – att människor och företag i vårt land får posten när den ska komma. I detta anförande instämde och (båda S). 61 (M) replik: Jag inledde debatten på det sätt som avslutar sitt anförande – med att konstatera att det i grunden finns en ganska bred samsyn kring de utmaningar som finns inom arbetet med post . valde dock att i stället för att anamma en konstruktiv samtalston gå till frontalangrepp mot vår reservation när det gäller just smuggling av narkotika och vapen genom post, och i samma veva medvetet, förutsätter jag, missförstå grunderna i vad vi sa. Vi sa att det var tråkigt att de rättsvårdande myndigheternas perspektiv i detta arbete inte hade lyfts in i större utsträckning i . Det var inte ett ord om att det skulle läggas något ytterligare ansvar på , vilket står här och påstår att vi skulle ha sagt eller på något sätt verkat för. Det var inte vad jag sa. Jag sa att det var tråkigt att man inte valde att lägga in det perspektivet i i större utsträckning för att de rättsvårdande myndigheterna kanske skulle kunna få ännu bättre förutsättningar att göra sitt jobb. Det är väl lovvärt med mer resurser till de rättsvårdande myndigheterna. Det enda vi föreslog var att man också skulle ta in deras perspektiv och se vilka regler som eventuellt skulle kunna behöva utvecklas och förändras. Kan ansluta sig till att vi kanske behöver ge också verktyg till myndigheterna att utföra sitt arbete och inte endast mer resurser? 62 (S) replik: Jag förstår inte riktigt vad och menar med sin reservation. Jag har själv en bakgrund som postanställd, dock innan posten blev Postnord. Redan då hade vi ett ganska långtgående samarbete med såväl som med polisen. När jag jobbade på posten ute på och vi såg en misstänkt försändelse kontaktade vi varje gång , som exempel. Det var för oss en självklarhet, och jag kan inte i min vildaste fantasi se att det här skulle ha blivit sämre. Det handlar snarare om resurser, om möjlighet att komma när personal på posten kontaktar dem och så vidare. På vilket sätt postlagen skulle reglera detta har jag väldigt svårt att se, inte för att jag inte tycker att vare sig narkotikasmuggling eller vapensmuggling är allvarligt nog, för det är mycket allvarligt och behöver prioriteras högt. Men jag tror inte att postlagen skulle vara det som löser problemen. Jag kopplar inte ihop det. Jag tycker snarare att det är så otroligt mycket viktigare att postlagen värnar den integritet som finns där . 63 (M) replik: Jag håller helt och hållet med om att det är viktigt med det samarbete som har funnits och att de resurser som behövs absolut ska finnas. Det är helt och hållet rätt och riktigt. Men när vi får signaler från våra rättsvårdande myndigheter om att man skulle vilja ha ett bättre perspektiv på de här frågorna i fråga om postlagens utredning och vad som sedan blev av den kan man inte inta hållning och bara ifrågasätta alltihop. Är det så att de har synpunkter måste dessa framkomma. Jag ser inte varför detta skulle vara ett bekymmer. Jag ser heller inte varför väljer att ta just denna fråga till att gå till ett osakligt frontalangrepp på oss när vi försöker föra en konstruktiv debatt om hur vi kan förbättra för postförsändelser och postväsendet i . Jag har en annan fråga till , om fastighetsboxar som hon talar sig varm för. När får vi propositionen om fastighetsboxar, som du verkar tycka är så väldigt bra? 64 (S) replik: Jag tror inte, som verkar tro, att vi genom att frånta de rättsvårdande myndigheterna deras eget ansvar att jobba med brottsbekämpning skulle lösa problemen. Jag tror inte att vi kan lämpa över det ansvaret eller delar av ansvaret på till exempel . Tvärtom behöver de rättsvårdande myndigheterna ta ett större ansvar – det ansvar som de redan har i lagstiftningen. Nog sagt om detta. frågar också om fastighetsboxarna. Du är hjärtligt välkommen, , att samtala om det! Jag tror att vi och våra partier skulle kunna hitta en uppgörelse vad gäller fastighetsboxar så, vänligen, när du är redo kör vi. 65 (C) replik: Jag ska passa på att göra en korrigering. Det är reservation 8 i stället för reservation 7 som jag yrkar bifall till. Det var värst, fru talman, hur jag förvånade socialdemokratin och med att berömma att det nu läggs fram förslag som öppnar för samdistribution. Det var bra att jag förvånade , för analys och anförande förvånade ju ingen. Socialdemokraterna är alltid bäst på allt och alltid, oavsett vad. Den analysen förvånar ingen. Men det är trots allt i samarbetsregeringen, bestående av och Socialdemokraterna, som ni har arbetat fram propositionen. Det som förvånade , fru talman, var mitt argumenterande för de möjligheter som möjligtvis öppnar sig för miljövinster, demokrativinster och ett land som inte klyvs i och med att vi öppnar för samdistribution. Eftersom jag, till skillnad från ledamoten , saknar erfarenhet av anställning i Posten eller Postnord avhöll jag mig från detaljresonemang om hur detta skulle gå till. Jag är alldeles säker på att begriper det mycket bättre än jag. Men så mycket begriper jag, fru talman, att vi genom att bryta upp gamla strukturer, öppna för samarbete, nya affärsmodeller, konkurrens och öppenhet och inte skydda gamla statliga strukturer rimligen når effekter som är bra för samhället, miljön och medborgarna. Postdistributionen måste bli bättre. 66 (S) replik: Tack så mycket, , för repliken! Jag kan inte annat än instämma i att postverksamheten måste bli bättre. Jag var också tydlig med att jag heller inte har några problem med samdistributionen. Men i ditt anförande lät det som att den är lösningen på allt. Jag tror inte att vi i politiken ska diktera villkoren eller gå in på detaljnivå och tala om hur man ska lösa faktisk affärsmässighet. Vad det någonstans handlar om är ju att kunna göra bra affärer, ha bra vinst och bra lönsamhet i den verksamhet man bedriver, eller att den åtminstone ska gå runt. Detta tror jag i mycket uppstår av sig självt. Jag tror inte på att politiken ska diktera villkoren. Men politiken har ju dikterat detta. Det är inget nytt. Vi har gjort ett tillkännagivande från kammaren, och den nya lagstiftning som kommer och det som lyfter fram är också en följd av det tillkännagivande som har gjort. Den verkligheten står vi inför. Men att det i sig skulle vara en superlösning för den postala verksamheten i tycker jag är väldigt överdrivet, för jag tror inte att det är vi i den här kammaren som i slutänden löser marknadsvillkoren och marknadens förutsättningar för effektivisering i den postala verksamheten – nej, tyvärr. 67 (C) replik: Nej, men politiken ska ge de rätta förutsättningarna. Att aktörerna i det postala systemet eller infrastrukturen för postala tjänster ska utnyttja de förutsättningar som ges är helt rätt. Tillkännagivanden, fru talman, har den här gjort och gör eftersom man återkommande då och då, oberoende av färg på regering, tycker att regeringen är lite saktfärdig med att komma med sina förslag. Så är det. 68 (S) replik: Ja, det är nog så att vi i kammaren emellanåt kan tycka att regeringen är lite saktfärdig. Det handlar om att vi ledamöter också ska driva på regeringen i deras arbete. Jag håller med dig. Det är ingen skillnad i sak där. 69 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att säga, som några av de tidigare talarna, att jag är glad över att vi har ett brett samförstånd i grundläggande frågor kring posten och hur den ska fungera. Situationen har inte varit acceptabel under en relativt . Vi behöver göra förändringar för att få postservicen att fungera bättre och också förändra lagstiftning och regler så att de är i takt med vår tid. Det är otroligt viktigt, för även om samhället och posten förändrats – vi skickar inte lika mycket brev som tidigare – är det otroligt viktigt att vi har en fungerande och bra postservice. En ledamot, som tyvärr har lämnat kammaren, framhöll däremot att hon längtar tillbaka. Man kan ibland känna så. Men jag är glad att vi ändå är en majoritet som känner att vi vill vara med och tillsammans forma framtiden och försöka få moderniseringen att nå ut till alla, i stället för att längta tillbaka. Det fanns nog saker som var bättre . Men sammantaget har det skett väldigt mycket förbättringar när det gäller just kommunikationer. kan vi till exempel skicka ett brev som är framme inom en sekund i stället för att ta dagar, som det gjorde . Moderniseringens stora symboler var förr flyget, järnvägen med järnvägsstationen som hamnade mitt i byn och samhället samt posten. är symbolerna snarare drönare, robotar och smarta telefoner som vi är upptagna med . Brev har till stor del ersatts av digitalisering i form av e-post, sms och, som var inne på, digitala postlådor. Detta förändrar givetvis förutsättningarna för de gamla institutionerna. Vi har dessutom avskaffat , och det gamla monopolet har konkurrensutsatt både paket- och brevutdelningen. Men regelverket och vår styrning av dessa system har inte hängt med i denna förändring. Här menar jag att det finns en hel del kvar att göra. När vi lämnar ut centrala funktioner i samhället till företag som är statliga måste vi också skärpa styrningen och kontrollen så att det fungerar och når ut till alla. Den proposition som ska besluta om är ett steg på vägen. Det ger möjlighet för regeringen och att fatta beslut om hur styrningen ska vara och vilka regler och krav som ska gälla för Postnord som har den samhällsomfattande tjänsten. Det handlar till exempel om hur snabbt breven måste delas ut. I den förordning som regeringen tagit beslut om måste nu , mot tidigare , av breven delas ut . Att det är i stället för upplevs nog av väldigt få som en försämring. En del vill ändå göra gällande att det är en försämring, men det viktiga är att breven kommer fram och att man kan lita på posten. Det viktigaste är inte att de kommer fram snabbt, för har man bråttom och vill ha snabba resultat och kommunikation med andra använder man digitaliseringen. Här finns som sagt en hel del kvar att göra vad gäller styrningen. Till exempel handlar det om vilka krav och regler som ska gälla för oss som bor på långt ute på landsbygden. Att fortsätta med femdagarsutdelning är viktigt, men det handlar också om hur långt det får vara till brevlådan. Själv har jag till brevlådan de flesta dagarna . kan det inte vara Postnord eller de som delar ut breven som bestämmer reglerna, så som det har varit alldeles för . Det måste vara myndigheterna som bestämmer vad det får vara för avstånd till brevlådan. Detta är en förutsättning för att människor ska veta vad som gäller och för att man ska kunna kräva sin rätt vad gäller kommunikation. Även om breven blir färre i brevlådan blir paketen allt fler. Särskilt för människor som bor på landsbygden där det ofta blir allt längre till affären kommer paketutdelningen att fortsätta att vara central och kanske bli ännu viktigare. Då måste man veta vad som gäller, vilka krav man kan ställa på dem som ska dela ut paketen och vart man ska vända sig om det inte fungerar. Vi måste också se helheten i politiken. Jag är stolt över att vi har antagit en bredbandsstrategi som gäller alla. ska av den svenska befolkningen få tillgång till en snabb kommunikation med det moderna kommunikationssättet. Jag tror att har missuppfattat situationen. Under den förra regeringen tog bredbandsstrategin sikte på av befolkningen. Det låter ju bra, men man lämnade 1 miljon människor utanför.