prot · H509137 · 2018-06-25 00:00:00 — Det handlar också om att ta oss an den största utmaningen, som jag ser det, och den rör faktiskt vår egen planet. Det är klimatutmaningen. Innan det är dags att bemanna rymdfärder till eller till och med kolonisera Mars tycker jag nämligen att vi behöver använda rymdverksamheten för att förbättra villkoren på vår egen planet. Därför har klimatarbetet fått en väldigt stor plats i den svenska rymdstrategin. Genom jordobservationer kan vi nämligen få möjlighet att utforska det vi faktiskt inte riktigt har klarat av , det vill säga följa de klimatförändringar som sker i alltmer dramatisk takt. Det handlar om att se hur plasterna i våra stora världshav, vilket har blivit ett hot, rör sig och vad vi kan göra åt detta. Med det ser jag också att vi behöver bli bättre på att använda de data som genereras i stora mängder både från stora satellitprogram och, , från mindre satelliter i omloppsbana. Därför ser jag detta som absolut prioriterat, och när jag ska välja är det just områdena jobb, skola och klimat som vi fokuserar på i rymdverksamheten. Att öka anslaget för att sätta folk på Mars ligger inte i regeringens intresse just för tillfället. 11 (L): När det gäller astronauter är det ett positivt besked, i alla fall muntligt här, att regeringen inte har något emot att Rymdstyrelsen dirigerar mer pengar till just astronautprogrammet. Det finns nämligen en mycket stark koppling mellan hur mycket pengar som går till ett program och hur många astronauter man får skjuta upp, i alla fall via . Vad gäller jämställdhetsperspektivet har vi ju haft en svensk man i rymden men än så länge ingen svensk kvinna. När det gäller detta med att fokusera på jorden först tycker jag att man tänker fel. Vi ser en enorm nytta för jorden med vår rymdverksamhet, men det är inte det som är huvudsyftet utan just de positiva bieffekter som kommer ut av detta. Solceller utvecklades till exempel i rymdverksamheten för att man skulle kunna ha saker uppe i rymden och ändå ha en energikälla till dem. Vi har enorm nytta av solceller på jorden, men det var inte därför man gjorde dem. Man skickade inte upp någonting för att satsa på jorden och få fram solceller, utan det blev en positiv bieffekt som kan ha en otrolig påverkan på vår planet. Det är samma sak med satelliter; från början togs de inte fram och skickades upp för att man skulle få bra klimatdata, men det är det vi kan få från dem . Det är därför vi ska sikta utåt och utforska. De vi behöver uppfinna för att utforska solsystemet kommer vi att ha enorm nytta av på jorden, och det kommer att vara saker som vi inte har en aning om som kommer att få denna positiva effekt. Det är därför det är viktigt att inte ha ett för snävt perspektiv på rymdverksamheten. Det andra svarta hålet gäller privat bemannad rymdfart. Det behöver ju inte bara vara astronauter som går upp via , eller annat, utan vi börjar nu se en privat rymdindustri växa fram. Vi såg det stora genombrottet 2004, när utdelades och Spaceship One blev den första privata rymdflygningen. Den köptes sedan av och blev Virgin Galactic, som ligger nära att ha de första turisterna. Vi ser även andra företag, som Blue Origin, som kommer att satsa på detta. Det gäller bland annat det vi kallar turister, men det kommer också att vara mycket forskare och andra som åker upp. I början kommer det naturligtvis att vara jättedyrt att köpa en biljett till detta, men det blir – som mycket annat – billigare när det används. Jag träffade en representant för just Blue Origin, som har sin huvudsakliga bas i , och frågade om det över huvud taget finns någon möjlighet att de skulle vara i någon annan del av världen. De sa: Absolut, det är vi mycket intresserade av! Varför skulle de inte kunna vara i ? Men då behöver det vara mycket tydligare. Man kanske inte ska kalla det här området ett svart hål i rymdstrategin, men det är ett grått hål. Det är nämligen väldigt luddiga skrivningar om detta. Det finns skrivningar om privat bemannad rymdfart och investeringar i dessa, och det är bra. Men när det sedan kommer till slutklämmen hur det ska utredas och så vidare är det många ord som ”om” och ”kanske”. Här borde vi vara mycket tydligare, inte minst som signal till dessa bolag. Ett annat projekt som pågår inom och som Esas ledning driver gäller en europeisk månbas. Ska vi ha en närvaro i solsystemet kommer månen naturligtvis att vara en central punkt för det. Detta är ju någonting som bestäms på ministermötena, så regeringen måste rimligen ha en åsikt om detta och inte bara hänskjuta det till Rymdstyrelsen, även om deras underlag naturligtvis är väldigt viktigt. När vi satte våra första fotavtryck på månen blev månen symbolen för vad mänskligheten kan uppnå. har den snarare blivit symbolen för låga ambitioner inom rymdområdet – ingen människa har varit på månen . Det måste vi ändra på, och det kan bidra till. 12 Statsrådet (S): Tack för de ytterligare frågorna, ! Jag tänkte att jag skulle börja lite i det här med rymdturism eller bemannad rymdfart. Det var någonting som den förra regeringen jobbade med men som vi har valt att lägga åt sidan. Anledningen till att vi har gjort det är att det inte finns någon konkret förfrågan om detta. Att staten skulle ta initiativ och börja förbereda och bygga infrastruktur för att klara det känns, återigen, som fel prioritering när vi har möjligheten att utveckla . Det är det vägval den här regeringen har gjort. Vi tycker att det var betydligt mer intressant att gå vidare med den rymdbas vi har och den teknikutveckling vi skulle kunna möjliggöra där, till exempel genom att utveckla testbäddar och kanske framtida uppskjutningskapacitet för småsatelliter. Det har vi också utrett för det här ändamålet, och det finns skrivningar om det. Om det skulle komma privata intressenter som är beredda att stå för hela kostnaden själva, utan att staten behöver göra tunga investeringar, är det självklart att vi välkomnar detta. Det kommer då att bli en dialog med dessa om hur detta ska möjliggöras, och moderniseringen av rymdlagen är då helt avgörande. finns det nämligen inget lagstöd för vare sig små satelliter på kommersiell grund eller privata bemannade rymdfärder från svensk mark. Jag tycker att de länder som jobbar med detta gör det på ett väldigt bra och ändamålsenligt sätt. De har också större budgetar än vad svensk rymdverksamhet har, så jag tycker att det finns en anledning till att som land ska göra dessa väldigt strikta prioriteringar. Med det sagt vill jag ändå att vårt engagemang i de internationella samarbetena fortsätter, inte minst det kunskapsutbyte som vi har mellan myndigheter och på politisk nivå. Det gäller inte minst frågan om en europeisk månbas, som har fört upp på dagordningen men där det ännu inte finns något avgörande om huruvida detta ska vara en prioritering inom . Om detta skulle vara någonting som väljer att prioritera måste denna regering eller en framtida regering ta ställning till vad man tycker om svenskt deltagande i ett sådant projekt, för precis som säger är detta någonting som avgörs på ministernivå och inte bara på myndighetsnivå. Men – än en gång – det skulle kräva höjda anslag till Rymdstyrelsen och till rymdorganet . Jag vet att det finns svensk industri som tycker att det är viktigare att vi deltar på en högre nivå till exempel när det gäller de stora satellitprogrammen, där de har ett intresse för sin tekniska leverans till dem. Detta kan som sagt vara en framtida fråga, men vi bedömer att det inte är en aktuell fråga mer än att vi följer den noga inom ramen för . Jag håller som sagt helt med om att mycket av det som vi använder för vardagliga applikationer är sådant som har kommit från utforskningen av rymden. Men detta kommer också när vi gör nyttiga saker för jorden genom de stora satellitprogrammen, genom uppskjutningarna och genom att delta i de internationella samarbetena. 13 (L): Vad gäller privat bemannad rymdfart är det som behövs en uppdatering av rymdlagen, precis som säger. Detta kan, eller bör, man göra innan det kommer en konkret förfrågan, för just uppdateringen av den möjliggör ju för en förfrågan att komma in. Samma sak gäller ett annat svart hål, lagstiftning om asteroidbrytning, där och har gått före. Att bryta mineraler på asteroider är någonting som har varit science fiction och synts i ett antal filmer men som så smått börjar bli verklighet. Att uppdatera lagstiftningen är någonting som inte kostar en massa pengar – det är ju det som är den stora fördelen – men som kan leda till väldigt stora framtida investeringar. Det möjliggör i alla fall detta. Så svart hål nummer fem: en svensk på Mars. Jag har själv tagit fram och jobbat med Liberalernas rymdpolitik, och inom hela rymdområdet är Mars nästa stora utforskning av solsystemet. En självförsörjande koloni på Mars skulle vara det största steg som mänskligheten har tagit. Det blir plötsligt en ras som bor inte bara på en planet utan på flera planeter. Det är i sig otroligt inspirerande; att vakna en måndagsmorgon och tänka att det är detta som pågår gör ju att man skuttar upp ur sängen. Men vi har också ett ansvar mot kommande generation att jobba för mänsklighetens långsiktiga överlevnad. kan naturligtvis inte ha ett eget rymdprogram och bygga en egen raket och köra iväg folk till Mars, men vi kan spela en roll i detta utan stora, ökade resurser. Det kan i stället ske genom att resurser flyttas till exempel inom , bort från Arianeprogrammet. Jag tycker att ska vara en del på Mars. 14 Statsrådet (S): Tack återigen, , för denna engagerade och kunniga debatt! Jag måste säga att det i alla fall inte finns några svarta hål i din kunskap om rymdfrågorna, och detta gör det alltid extra intressant och utmanande att debattera dessa frågor. Jag tror att vi ska vara ärliga och säga att regeringen och Liberalerna har lite olika prioriteringar när det gäller rymdstrategin. När det gäller uppdateringen av lagstiftningen är vi dock överens; jag vill verkligen se till att detta händer för att vi ska ha en modern lagstiftning. Denna har som sagt på nacken – jag tror att den antogs 1982 – och mycket har hänt . ska vara en ledande rymdnation, precis som vi har varit . Detta är väldigt okänt – inte för dig, , men för många – men vi har en fantastisk rymdindustri och forskning och ett fantastiskt kunnande, inte minst på vår egen rymdbas , som vi kan använda otroligt mycket mer. När det gäller att sätta en svensk på Mars vet jag att det är detta som verkligen stretchar tanken och tekniken, och jag har ingenting emot att ingå i ett sådant samarbete när det eventuellt tar form. Här ska jag dock åter säga att även måste prioritera. De måste välja om de vill kolonisera Mars eller om en europeisk månbas känns viktigare, och där är vi inte riktigt . ska dock som sagt vara aktivt i dessa diskussioner. Det är, återigen, ett spännande mål, men det är också dyrt och långsiktigt. Jag tycker att det viktiga är att vi nu får allra första rymdstrategi och att vi utifrån detta stärker svensk rymdverksamhet till nytta för jorden. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2017/18:580 om kunskaps- och kompetensförsörjning 15 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag avser att möta näringslivets behov av att få tag på nödvändig kompetens och tillåta de företag som vill växa att faktiskt också kunna växa. Kompetensförsörjningen är näringslivets absolut största tillväxthinder. Oavsett bransch eller var i landet jag pratar med företag är det just denna fråga som de i första hand tar upp. På lång sikt är det reguljära utbildningssystemet avgörande för en god kompetensförsörjning, och därför har regeringen genomfört ett kunskapslyft som fullt utbyggt omfattar närmare 100 000 nya utbildningsplatser . Särskilt fokus har lagts på att bygga ut utbildningar mot yrken där en långsiktig brist har kunnat konstateras, bland annat ingenjörer och lärare. inkluderar också en kraftig expansion av , från knappt 30 000 årsplatser till 44 000 platser . Den snabba tekniska utvecklingen innebär nu att allt fler redan yrkesverksamma kommer att behöva läsa upp och läsa till för att kunna ta de nya jobb som växer fram. Därför ska också den sittande Styr- och resursutredningen lämna förslag på hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att högskolorna bättre ska kunna tillgodose detta utbildningsbehov. Utredningens förslag kommer , men regeringen har redan gett i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor stärka kompetensförsörjningen och det livslånga lärandet. Alldeles beslutade regeringen också om för att stärka utbildningsutbudet inom artificiell intelligens. Avslutningsvis är det också avgörande för konkurrenskraft att vi är ett attraktivt land att flytta till för att jobba eller studera. Därför är det glädjande att är ett av världens mest konkurrenskraftiga och innovativa länder samt att vi har ett mycket högt internationellt anseende. Vi toppar gång på gång rankningar i fråga om livskvalitet, trygghet och jämställdhet, vilket inte minst bidrar till kvinnors möjlighet att göra karriär. När det gäller villkoren för arbetskraftsinvandring anser regeringen att varken enskilda arbetstagare eller arbetsgivare ska drabbas orimligt hårt om arbetsgivaren har begått ett mindre misstag. Utöver regeringens många åtgärder för att komma till rätta med problemet har vi nu nya vägledande domar från Migrationsöverdomstolen som ligger i linje med vad regeringen vill åstadkomma och som väsentligt förändrar den tidigare strikta tillämpningen av lagen. 16 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! Jag uppskattar detta. hade sin avslutning , trodde man. Men verkar året runt, och det är en viktig fråga för demokratin att vi kan debattera frågor när det behövs. Jag uppskattar att näringsministern tar sig tid att svara på de interpellationer som jag och några kollegor har ställt. Det är inte alla ministrar som har gjort det, och det får man i så fall hantera i särskild ordning. Vi går in mot slutet av mandatperioden, och det börjar bli dags att göra lite bokslut på ett antal frågor. Det är frågor som vi har debatterat här men som är värda att fortsätta att behålla ljuset på. En av frågorna är kunskaps- och kompetensförsörjningen. Det är en av de absolut viktigaste frågorna för näringslivet. För att möta behoven finns inte all nödvändig kompetens i , utan många företag behöver rekrytera människor även från andra länder. Det illustreras väl av it- och telekomföretagen, som menar att kommer att sakna 70 000 it-specialister. Statistik från visar att sju av tio företag i vill växa men hindras på grund av kompetensbrist. Denna bild bekräftas även av Arbetsförmedlingen, som pekar på en alltmer utbrett brist på kvalificerad arbetskraft. Enligt är det svenska företagsklimatet ett av de bästa, men just när det gäller förmågan att attrahera och behålla talanger ligger sämre till. Det är inte bara jag som har tittat tillbaka på de fyra åren och vad regeringens politik har inneburit. Det har även två organisationer, som jag tänker återkomma till i dagens debatter, gjort. En av dem är , som i mångas ögon representerar de stora bolagen och de stora kapitalistiska representanterna, men som i grunden huvudsakligen består av småföretag. menar att den höga kunskapsnivån hos arbetstagarna har inneburit en stark konkurrensfördel för . Men har det blivit allt tydligare att vi inte kan ta kunskapssamhället för givet. Larmrapporter från skolan visar bland annat på långsiktigt fallande kunskaper i matematik. De menar också att regeringen har försämrat reglerna för att räkna upp brytpunkten för statlig skatt, vilket innebär att allt fler inkomsttagare har kommit att betala statlig skatt. I kunskapsintensiv verksamhet innebär denna utveckling ett allvarligt hinder för företagens kompetensförsörjning, inte minst vid utlandsrekrytering. Det minskar också vår mest kvalificerade arbetskrafts arbetsutbud. Marginalskatten i , som redan innan regeringen tillträdde var världens högsta, har under de gångna fyra åren fortsatt att höjas. Det beror bland annat att jobbskatteavdraget försämrats via så kallad avtrappning. Den andra organisationen heter Företagarna. De menar i sin kritik att kostnaden för att anställa är betungande för företagare oberoende av företagens storlek. När det råder stor efterfrågan på arbetskraft och när kostnaderna för att anställa är höga utgör det hinder för företagens kompetensförsörjning. Det finns mycket kritik som organisationer och andra, till exempel partier, representerade av mitt parti , kan rikta mot regeringen. Jag tackar för svaret, men jag måste ändå ställa frågan: Finns det någonting i den kritik som och Företagarna riktar mot kompetensförsörjningen som ministern tar till sig och är beredd att göra någonting åt ? 17 Närings- och innovationsminister (S): Tack för interpellationen! Detta är på pricken svenskt ekonomis största tillväxthinder om vi inte fortsätter att jobba strategiskt med utbildnings- och kompetensfrågor. Jag vill säga att det är prioriterat för mig även som näringsminister att vara aktiv just i de här frågorna och att inte bara begränsa mig till mina egna utgiftsområden i statsbudgeten. Detta är den fråga som jag diskuterar oftast med företagare runt om i . Då måste man ha både ett långsiktigt och ett kortsiktigt perspektiv. När det gäller det långsiktiga perspektivet blir det ändå lite märkligt när på något sätt ska diskutera problemen i svensk skola. Då blir det brytpunkten för statlig inkomstskatt som blir svaret på detta. Det är inte där problemet ligger; problemet ligger i att vi har en svensk skola som underpresterar. Vi har sett en viss vändning i kunskapsresultaten nu i alla de internationella mätningarna. Men vi är långt ifrån nöjda, och vi är inte säkra på att detta verkligen är en långsiktigt hållbar trend även om det ser mer positivt ut . Men då måste vi orka politiskt att prioritera långsiktiga investeringar i svensk skola som handlar om insatser i de skolor som har tuffast utmaningar. Det är också insatser som har gett kommuner och landsting helt nya möjligheter att jobba med löneutvecklingen och villkoren för lärarna och som gör att lärargruppen är en av de grupper på svensk arbetsmarknad som ser de största löneökningarna. Vi jobbar med att avlasta lärarna i klassrummet med olika lärarassistentinsatser, digitalisering av nationella prov och annat som gör att lärarna kan fokusera på insatserna i klassrummet. Det är det absolut viktigaste vi kan göra för som kunskapsnation. Där blir mitt svar något annorlunda än . I er senaste budget är det väl ni har föreslagit i skattesänkningar. Att tro att man kan genomföra så stora skattesänkningar utan att det på något sätt går ut över välfärdens långsiktiga finansiering eller kommunernas möjligheter är inte rimligt. Ni drar också ned på statsbidragen till kommuner och landsting med flera miljarder. Det påverkar långsiktigt förutsättningarna för detta. Låt mig gå över till den andra frågan, som handlar om vad vi kan göra på lite mer kort sikt. Då handlar det om att försöka ändra också utbildningsutbudet. Jag tror att det snabbaste sättet att möta kompetensbristen på kort och medellång sikt är . Där har vi verkligen lyssnat på näringslivet. När jag har träffat organisationer och företrädare för näringslivet har de sagt: Bygg ut YH! Nio av tio får jobb efteråt, och det fyller glappet bestående av kompetensbrist som är svårt att fylla på arbetsmarknaden i stort. Detta är ofta ett- eller tvååriga utbildningar som leder rakt in i jobb men som också lyfter företagen till en ny kompetensnivå. gör vi den största utbyggnaden av YH sedan den bildades, och jag tror att det är strategiskt rätt att göra det. Det andra som vi har haft problem med är migrationen eller arbetskraftsinvandringsfrågan, som har ställt till det. Det första som hände var att fick väldigt mycket att göra med migrationsfrågorna i största allmänhet. Handläggningstiderna blev för långa. Det andra är att vi har domslutstolkningar som har lett till en helt orimlig situation där människor har utvisats från för bagatellartade problem med något som deras tidigare arbetsgivare har gjort. Jag uppfattar att det finns en stor politisk enighet om att göra någonting åt detta. Men vi lyssnar också just nu på företagsorganisationerna, som säger: börjar rätt beslut att komma från domstolarna. Ändra inte lagstiftningen om denna praxis nu värker ut, utan koncentrera er på att se till att korta handläggningstiderna! gör detta, men de har också fått i uppdrag att jobba hårdare med certifiering. Certifieringssystemet jackar i, och där är handläggningstiderna mycket kortare. Detta är alltså en viktig fråga, men långsiktigt måste vi också klara vår egen kompetensförsörjning i . 18 HANS (M): Tack för svaret! ska jag tillstå en sak: Regeringen har inte gjort allting dåligt . Yrkeshögskolorna är en av de bra sakerna. Men det är trots allt så att man måste vara kritisk i alla lägen, och man måste sätta fingret på det som inte fungerar. Jag har själv varit ute och talat med många företagare, både stora och små. När det gäller arbetskraftsinvandringen finns det några saker som spelar extremt stor roll om man ska kunna vara attraktiv som land och som arbetsgivare och rekrytera arbetskraft utifrån. Det gäller några saker som berör de enskilda individerna. Det är inkomstskatten rent generellt sett. Att flytta till ett land med hög inkomstskatt är inte attraktivt, och därför kommer jag och mina kollegor i att fortsätta att tala om skatt och inkomstskatt som en viktig faktor för att säkra kompetensförsörjningen i . Det handlar också om möjligheterna till expertskatt. Det finns vissa talanger om vilka med 10 miljoner invånare konkurrerar på en planet med 7 miljarder invånare. Vi måste kunna ha vissa redskap som gör att det är speciellt attraktivt för vissa talanger, viss kompetens och vissa experter att flytta till . Det måste också finnas personaloptioner, det vill säga möjligheter att ta ut avans på ett arbete som man inte kan få tillräckligt mycket betalt för. För bolagen och för företagen spelar det roll med bolagsskatten. Alliansregeringen sänkte bolagsskatten med förra perioden. Regeringen har aviserat en mindre sänkning. Den kan vi diskutera i ett separat sammanhang, och jag vill hävda att det är bra att man sänker bolagsskatten. Men om man ska sänka den ska man ta i ordentligt så att det inte blir en fis i rymden, för att appellera till den tidigare debatten. Jag är rädd att inte kommer att göra vare sig till eller från. Det är också viktigt att ha ägarskiftesregler som fungerar. Men för individer handlar det också om att kunna ha tillgång till ett varierat utbud av bostäder. Människor som kanske landar i under ett begränsat antal år vill inte investera 5–i ett eget boende, utan man måste ha bostäder som fungerar i det här sammanhanget. Det är också viktigt att ha möjlighet till anhörigjobb, men det som de flesta säger är absolut viktigast är tillgången till högkvalitativa internationella skolor. Då talar vi inte om att skolan ska vara bäst i stan eller bäst i , utan den ska vara bäst i världen. De människor som svenska företag och universitet vill få hit har ofta två, tre, fyra eller fem anbud att välja och vraka bland. Då spelar det roll vad det är för inkomstskatt i det land man flyttar till, om de anhöriga kan få möjlighet att vara verksamma inom sitt yrkesområde och vad barnen går i för skola. I de här sammanhangen kommer jag tillbaka till att vi är inne på det som ofta är generella näringsvillkor, nämligen att se till att hålla bolagsskatt och inkomstskatter på en internationellt konkurrenskraftig nivå. Det handlar också om att sänka kostnaden för att anställa. Som ministern nämnde om migrationen och handläggare har det varit en hel del konstiga beslut. Det är bra att det börjar gå i en annan riktning , men jag vill fråga ministern: Hur säkrar detta att enskilda handläggare inte agerar efter eget gottfinnande? Det finns ett stort utrymme för enskilda tjänstemän att göra egna tolkningar. 19 Närings- och innovationsminister (S):