prot · H60910 · 2018-10-23 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Diskussionen ägnades åt förhandlingarna med om utträdet ur EU. gick vi igenom läget i förhandlingarna i frågor om migration, EU:s inre säkerhet och utrikesrelationer. hölls också ett informellt eurotoppmöte, dit även länder som inte har euron som valuta hade bjudits in. Som bekant kunde jag inte delta på detta möte beroende på de inrikespolitiska förhållandena här hemma. Vi började alltså med brexit. Premiärminister hade bjudits in att redogöra för sin syn på förhandlingarna. Hon signalerade både optimism och en vilja att lösa Irlandsfrågan. stod det dock klart att förväntningar på hur Irlandsfrågan ska lösas fortfarande står långt från vad EU kan erbjuda. Mays regering motsätter sig fortfarande EU:s förslag att låta fortsätta tillämpa för varor och jordbruksprodukter. Britterna vill inte se någon form av kontroller mellan och övriga . Konsekvensen av detta skulle i stället bli gränsstationer mellan republiken och , något som inte minst irländarna till varje pris vill undvika. Efter premiärminister redogörelse kunde vi alltså konstatera att det är mycket som återstår att göra. Vid den efterföljande diskussionen, utan , kunde vi återigen konstatera att EU-27 står enat bakom chefsförhandlaren och den fortsatta strävan att undvika att det sätts upp en gräns på den irländska ön. Parterna har trots allt kommit långt i förhandlingarna. Jag och flera med mig underströk vikten av att låta processen ta den tid som behövs, med de begränsningar som ändå finns. Vi var överens om att inte redan nu besluta om ett extra toppmöte , utan framstegen i förhandlingarna får avgöra när vi ses nästa gång. Bollen ligger just nu hos premiärminister , och jag hoppas att förhandlingarna kan komma igång snart igen. diskuterade återigen migrationen. Diskussionen fokuserade främst på att följa upp framstegen i rådets arbete . Migrationsfrågorna kräver, som jag har sagt , ett helhetsgrepp. Lösningarna innefattar en EU-gemensam migrationspolitik, ett fungerande samarbete mot människosmuggling med ett bättre gränsskydd och ett långsiktigt samarbete med länderna i vårt närområde. Detta har jag och flera andra sagt vid de senaste mötena, och jag gjorde nu denna markering igen. kansler, , redogjorde för framstegen i förhandlingarna om de olika rättsakterna. Här stod det klart att parterna fortfarande står långt ifrån varandra i fråga om Dublinförordningens del i det gemensamma asylsystemet. Kanslern menade att det var dags att överväga andra former av solidaritet än obligatorisk fördelning av flyktingar vid en framtida flyktingkris, men någon majoritet för en sådan lösning finns inte. Från min sida har jag upprepat att om ska fungera i praktiken måste vi hitta en gemensam och rättvis lösning för asylsökande också vid kommande kriser. Det kan inte bara vara upp till några länder att ta det ansvaret. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller skyddet av våra yttre gränser går arbetet framåt. Vid mötet fanns också ett brett stöd för fördjupat och förbättrat samarbete med transit- och ursprungsländer. Vi följde också upp den diskussion om inre säkerhet som vi inledde vid vårt informella möte i . Det är naturligtvis ett område som det blir allt viktigare att samarbeta om. Tonvikten låg här på initiativ inom framför allt cyber- och informationssäkerhet och på informationsutbytet mellan rättsvårdande myndigheter. EU måste bekämpa radikalisering på nätet. Då är utbyte av elektronisk bevisning ett viktigt verktyg. Det är viktigt att det arbetet fortskrider, men och andra länder har framfört att förslagen inte får underminera yttrandefriheten och grundläggande mänskliga rättigheter. Den tredje dagordningspunkten rörde våra utrikespolitiska relationer. Det blev en bra diskussion och en bred samsyn om vikten av ett närmare samarbete med , inte minst med de nordafrikanska länderna. tar vi sikte på mötet mellan EU och flera afrikanska stater , liksom på toppmötet med den 24–. För regeringen är det viktigt att detta arbete blir långsiktigt och att det baseras på ömsesidiga intressen. Klimatpanelens senaste rapport om konsekvenserna av klimatförändringarna är mycket alarmerande, och detta visar att alla länder och sektorer måste göra sitt yttersta för att bidra till minskade utsläpp. Det var därför bra att kunde ställa sig bakom miljöministrarnas ambitiösa slutsatser i förberedelserna av klimatmötet i . Avslutningsvis hade, som jag inledningsvis sa, Europeiska rådets ordförande med kort varsel bjudit in till ett informellt eurotoppmöte i utvidgad krets. Några underlag inför detta möte hade inte tagits fram. Det blev framför allt en muntlig avrapportering från ordförande, . Jag kunde som sagt inte själv närvara vid den här lunchen, men jag kan berätta att mötet som väntat inte resulterade i några beslut. Detta, herr talman, var återrapporteringen från Europeiska rådets möte. 2 (V): Tack, statsministern, för redogörelsen från toppmötet! som toppmötet pågick fortsatte . Den saudiske oppositionsföreträdaren har mördats på i . Detta har också blivit en EU-fråga. Den tyska regeringen och förbundskansler har uttalat sig för ett vapenembargo mot , alltså att man ska avbryta vapenleveranser till landet. Den tyske näringsministern uppmanar nu andra EU-länder att följa efter för att få en EU-politik där man upphör med vapenexporten till . Återrapportering från Europeiska rådets möte Den brutala och fruktansvärda händelsen riktad mot är inte en enstaka händelse. Det finns ett mönster av förtryck mot oliktänkande. bedriver dessutom ett grymt krig i , med bombningar av skolor, skolbussar och sjukhus. är också en känd diktatur. Det borde finnas goda grunder för ett gemensamt agerande. Europeiska unionen har ett gemensamt regelverk avseende vapenexport. Man har en embargolista, där vapenexport till exempelvis , och förbjuds. riktas alltså en direkt uppmaning – det är EU-politik på högsta nivå – till andra EU-länder att göra gemensam sak med och att agera gemensamt för att stoppa vapenexporten till . Min fråga till statsministern är: Var denna fråga uppe, formellt eller informellt, i samtalen med de andra företrädarna på toppmötet, och är statsministern beredd att ställa sig bakom detta initiativ från den tyska regeringen? 3 Statsminister (S): öde är mycket, mycket allvarligt. De uppgifter som vi fått ta del av är absurda. Därför är det första som vi naturligtvis stöder EU i, och som den höga representanten har uttalat, att det måste till en riktigt grundlig, trovärdig och transparent utredning så att vi får veta exakt vad som hände. Det är det första. Vilka EU:s gemensamma ståndpunkter, slutsatser, ska bli av detta menar jag får följa av utredningen. Som bekant har en ny lagstiftning för vapenexporten. Den syftar till att försvåra export till länder som inte står upp för mänskliga rättigheter och länder där de demokratiska rättigheterna kan ifrågasättas. Men det innebär också att varje exportaffär måste prövas var för sig. Det är så lagen ser ut. Det är den vi har att förhålla oss till. När det gäller exakt vilka gemensamma EU-slutsatser det kan bli vill jag alltså avvakta. Det viktiga nu är det som har uttryckt direkt till – här på ambassaden, till ambassadören – och som har uttryckts i samarbete med de andra EU-länderna: Här måste det till en väldigt grundlig och transparent utredning, så att vi får reda på sanningen. Sedan ska de konkreta slutsatserna dras. 4 (V): Det råder knappast längre något tvivel om att detta var ett kallblodigt och planerat mord, utfört av den saudiska statsapparaten. Det är inte första gången en politisk företrädare undanröjs av den saudiska säkerhetstjänsten. Vi vet också att det saudiska samhället är genomsyrat av politiskt förtryck. Hur styrs är som en urbild av diktaturen. Dessutom är det ett land som bedriver ett brutalt krig, som driver människor på flykt i . Jag menar att den svenska vapenexportlagstiftningen är alldeles för vek. Bara det faktum att vi exporterar vapen till är ett tecken på det. krävs det politiska reaktioner. Det krävs ledarskap, som jag tycker att den tyska regeringen har visat. Jag hade önskat att statsministern hade gjort motsvarande tydliga markering och sagt: Visar det sig nu att detta är ett planerat och överlagt mord måste det få konsekvenser, till exempel i form av ett vapenembargo från EU:s sida. 5 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte De uppgifter som vi har är fruktansvärda och, som jag säger, horribla. Därför måste det till en grundlig utredning. Det är det första. Sedan är svensk vapenlagstiftning av denna art. Vi har precis antagit den i kammaren, och det är den lagstiftning vi har. Skälet till att den kom till var att det skulle bli svårare för de länder som inte står upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Det skulle vara svårare för dem. Och det är detta som myndigheten måste pröva i dessa fall. Men det är ingen tvekan: Vi är lika upprörda över det som med all sannolikhet verkar ha hänt. Men låt utredningen ändå fullbordas – detta för att vi riktigt, riktigt ska veta. 6 (M): Tack, statsministern, för redogörelsen! Jag vill först inte bara nämna utan också beklaga att EU och inte lyckades komma längre och att risken för en så kallad no deal eller hård brexit växer för som går. Jag försökte höra några positiva delar i det som statsministern sa. Vi är överens om hur viktigt det är för och för EU att ha ett så bra förhållande som möjligt till även efter ett utträde. Men den fråga jag vill uppehålla mig mer kring är migrationsfrågan, som ju också diskuterades i . Det är tyvärr tydligt att de slutsatser som antogs om migrationspolitiken snarare signalerar en ambitionsminskning gällande förhandlingarna om det så kallade asylpaketet – och de förhandlingarna har pågått i . När jag lyssnar på statsministern låter det som att vi måste vänta. Vi ska på något sätt vänta, ta små, små steg och försöka komma vidare. Vi ska vänta och se om man i EU kan komma överens innan vi möjligen går fram med ytterligare nationella reformer på migrationsområdet. Det vi moderater ser är att vi inte bara kan sitta och vänta och hoppas på att EU ska lösa dessa problem åt oss. Vi menar att vår egen migrationspolitik måste skärpas på en rad sätt. Men jag vill fråga statsministern vilken slutsats han drar av det som jag uppfattar som en tydlig ambitionssänkning när det gäller möjligheten att slutföra förhandlingarna om det så kallade asylpaketet. 7 Statsminister (S): Först gäller det EU och . Jag delar den uppfattningen. Helst borde vi ha kommit överens. Men trots allt ska man se det som premiärminister redogjorde för i parlamentet i . Det är ändå som hon bedömer som klart. Den stora frågan är och och den gränsen. Den är nog så komplicerad, så den ska inte underskattas. Men det har ändå gjorts rejäla framsteg. Vad gäller och är det uppenbart. Vi har en väldigt bra bilateral relation. Vi har haft flera bilaterala möten och kommer nog att ha det också framgent för att det ska bli så bra som möjligt. Sedan gäller det migrationsfrågan. Jag delar inte uppfattningen vad gäller en ambitionsminskning. Det är sju rättsakter som är uppe till diskussion. Den svåra gäller Dublinförordningen. Hur ska vi ha fördelningen mellan medlemsländer av de flyktingar som faktiskt kommer att komma till EU-mark, så att säga? De kommer att komma till något av EU-länderna. Så kommer det att vara . Då måste vi ta ett gemensamt ansvar för det. Det är därför som vi håller denna linje. Vi är överens om samarbete med vår omvärld, så att säga, inte minst . Vi är överens om att förstärka samarbetet vid den yttre gränsen. De två punkterna ska vi samarbeta om. Då borde vi också samarbeta om den tredje frågan, för det kommer att komma flyktingar till , till EU-länder. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag delar alltså inte den uppfattningen. Du kan till exempel ta EU:s asylmyndighet eller asylprocedurförordningen eller skyddsgrundsförordningen. Det jobbet pågår. Det är på gång. Jag menar fortfarande att vill att man i EU ska komma överens om en gemensam lagstiftning. Då är det väl bra att vi väntar på den lagstiftningen. Vi är med och utformar den. Då får vi den på plats. Då vet vi också hur den svenska lagstiftningen bäst ska utformas – så att vi inte står där igen i en situation som vi hade 2015. Det är bevekelsegrunden. 8 (M): Ja, då måste jag ändå ställa frågan: Vad har statsministern försökt spela in i förhandlingarna i syfte att försöka övertyga de mer motsträviga medlemsstaterna, om vi får kalla dem så, att komma överens om just det som är den springande punkten, nämligen frågan om ett jämnare och mer förutsägbart flyktingmottagande? Det skulle jag vilja veta. Sedan kommer jag tillbaka till brexit. Vi har, hoppas jag, samma mål här. Men anser statsministern – på grundval av det möte som ägde rum – när det gäller , regeringen, och myndigheter att regeringen nu ska signalera att man ska vara mer förberedd och, om inte utlösa planerna för brexit, ändå vara tydligare? Hur mycket ska man förbereda sig? Och vad blir då regeringens ansvar i detta? 9 Statsminister (S): När det gäller frågan om att spela in i förhandlingarna är det den linje som har. går dit med det som vi har kommit överens om i parlamentet, inte minst i . Det vi bland annat har talat om är synen på nästa långtidsbudget. Det är flera som har gett uttryck för att de länder som inte tar ansvar i denna fråga borde märka det i flerårsbudgeten. Det kan också finnas andra sätt. Det är alltså inte så att diskussionen har avstannat. Den förs naturligtvis på flera olika håll, och vi håller fram den linje som vi är överens om. Däremot ska man inte släppa trycket på dessa länder för . Jag tycker ändå sist och slutligen att ett starkt argument är hela EU-samarbetet och inte minst , som några länder faktiskt äventyrar. Jag tror inte att de vill det. När det gäller brexit redogjorde jag för detta hos . Regeringen förbereder sig tillsammans med myndigheterna. Vad kan komma att hända om det inte skulle bli något avtal? 10 (SD): Tack, statsministern, för redogörelsen! ledarskikt har alltså än en gång bestämt sig för att göra någonting åt människohandeln över . Det är helt otroligt att den frågan kan vara i fokus så länge utan att denna regering verkar lära sig någonting alls på vägen. Återrapportering från Europeiska rådets möte Enligt en rapport från UNHCR uppger sju av tio av de migranter som reser till eller genom att de gör så framför allt av ekonomiska skäl. Kommissionens vice ordförande – som är socialdemokrat – har helt öppet erkänt att en majoritet av dem som söker asyl i egentligen gör detta av ekonomiska skäl, och statsministern själv verkade tillstå någonting liknande under den öppna utfrågningen före toppmötet. Så länge EU fortsätter att upprätthålla starka ekonomiska incitament för att ta sig irreguljärt över kommer människor att fortsätta att försöka – det är bara en fråga om supply and demand. Och så länge människor försöker kommer människor att drunkna. De partier i och i den här kammaren som förespråkar ett system som implicit uppmanar till livsfarliga båtresor över är också ansvariga för män, kvinnor och barn på havets botten. Svårare än så är det inte. Mot bakgrund av den pletora av mänskligt lidande, kaos, terrorfinansiering, korruption och slöseri som dagens asylsystem ger upphov till, varför vill då statsministern inte gå vidare och på europeisk nivå reformera bort från incitament för irreguljära resor till ett rent kvotflyktingsystem? 11 Statsminister (S): Först och främst är det just människohandel som hela EU nu samlat arbetar med, eftersom människor dör på . Det är precis av det skälet. Det kommer alltid att komma människor som har flyktingskäl till , och de ska prövas. Det är en rättighet som vi alltid ska stå upp för. Vad vi ska minska är antalet så kallade ekonomiska migranter, det vill säga de som helt förståeligt utifrån deras egen utgångspunkt vill förbättra sina liv och som därför riskerar livet på . Det är precis av det skälet som samarbetet med exempelvis de afrikanska länderna har påbörjats. Det är av det skälet som ett samarbete med och andra länder har påbörjats, och det är av det skälet som det här ska utvecklas så att människor inte tvingas till en livsfarlig flykt över utan faktiskt kan se möjligheter precis som alla andra vill göra. Man ska ha någonstans att bo. Vuxna människor ska ha ett arbete. Barn och ungdomar ska ha en utbildning. Det ska finnas vatten och sanitet. Precis detta samarbete är påbörjat . Jag hävdar i att om fler länder än och några få länder till, kanske tre eller möjligtvis fyra länder, betalade av bnp i utvecklingsbistånd hade situationen möjligtvis sett annorlunda ut. är det inte riktigt så, men det visar bara på betydelsen av ett långsiktigt samarbete, vilket är påbörjat precis i detta syfte. Vi ska se till att krossa den affärsmodell som dessa skrupelfria smugglare faktiskt använder sig av. Då tar man bort incentives för de livsfarliga resorna. Det är påbörjat, det förstärks och det måste fortsätta. Det är ett av de tre benen i den gemensamma migrationspolitiken. 12 (SD): Det finns ett väldigt enkelt sätt att krossa brottssyndikatens affärsmodell, och det är att ta bort incitamenten för att genomföra dessa resor. har lyckats med det på ett alldeles utmärkt sätt. kan också göra det, men det kräver att man tänker om vad gäller det gemensamma asylsystemet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller utvecklingsbiståndet har vi faktiskt lagt den mest generösa biståndsbudgeten under den förra mandatperioden. Det är någonting som vi inte behöver diskutera här, men där gör vi från vår sida i alla fall så mycket som det går. Faktum kvarstår dock: Så länge vi låter personer söka asyl på den här sidan av kommer båtresorna att fortsätta. Personer som reser har själva inte alltid koll på om de uppfyller kraven för asyl eller inte, och även om de skulle ha det skulle de inte avstå utan försöka i alla fall. 13 Statsminister (S): har ju ökat andelen kvotflyktingar. Vi har gemensamt kommit överens om att gå upp från 1 900 så kallade kvotflyktingar till 5 000. Där gör också en insats. Måhända vill inte inse det, men faktum kvarstår att det kommer att komma människor som har flyktingskäl till europeiska medlemsstater, människor som flyr från elände, från förtryck och från krig och vars asylrätt ska prövas. Vi är en del av ett internationellt regelverk som åtminstone regeringen och majoriteten i parlamentet tydligt vill stå upp för, och ska vi göra det. Däremot ska antalet som flyr av andra skäl minska, och det bästa sättet att göra det är samarbete för att se till att också de har en långsiktig utveckling i sitt eget land som gör att de kan ha framtidshopp och inte behöver ta den farliga vägen. 14 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! och står ju varandra nära både inom unionen och efter att de har lämnat, och det är viktigt att vi bevarar den goda relationen. Därför kan man vara lite besviken över att det inte blev en uppgörelse . tänker jag att det är svårt på hemmaplan för , premiärminister. Hon måste visa att hon verkligen gör allt ända in i mål för att leverera de krav som hon ska slåss för. Därför kanske vi inte ska vara så förvånade över att vi inte nådde ända fram den här gången utan helt enkelt hålla humöret uppe och tro att vi når fram till ett bra avslut nästa gång. Det känns ändå ganska hoppfullt med tanke på hur illa genomtänkt den här processen startade. kunde ju från början inte ens presentera hur de hade tänkt sig sina krav och förhandlingen. När röstade för att lämna unionen väckte det ändå lite ont blod hos en del inom EU. Man började spekulera i att fler kanske skulle vilja följa efter och att det var viktigt att fick en dålig deal, så att andra skulle avskräckas från att gå den vägen. Jag skulle gärna vilja fråga statsministern om det finns spår av detta i den diskussion som förs inom EU, eller om alla är överens om att alla faktiskt tjänar på en bra överenskommelse. Har den här processen lett till att fler har insett hur sammanvävda vi är och hur beroende vi faktiskt är av varandra, eller ser statsministern att det här kan få följdeffekter och att unionen skulle kunna få fler utträdesansökningar framöver? 15 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag delar uppfattningen om våra länders närhet till varandra och att vi har varit överens om att här gäller det att se till att hålla i. Detta har vi också gett uttryck för: att hålla i för att verkligen nå en lösning. Som jag sa har jag haft flera bilateraler med premiärminister , och det kommer jag naturligtvis att ha framöver också. Vad gäller frågan om ont blod tycker jag inte att jag ser det. Det är klart att ingen blev glad, och några blev mindre glada än andra, om jag uttrycker mig diplomatiskt. Men jag ser det inte riktigt i diskussionerna, utan det finns en riktig ambition att se till att komma överens. Det är också därför vi har sträckt ut tiden. Det hade kunnat bli ett beslut, eller så hade flera kunnat driva att det inte finns någon anledning att ha ett novembertoppmöte. Man hade kunnat driva att nu struntar vi i det här, och blir det som det blir. I stället försöker vi se om vi ska ha nästa extra toppmöte vid ett annat tillfälle för att ändå skapa möjligheter. Naturligtvis kommer det ändå att finnas någon gräns. Exempelvis kommer kanske ratificeringsprocess att ta , så man måste ändå räkna lite på vad som är rimlig tid om man nu ska titta på . Men vi ska hålla i , och chefsförhandlaren har Europeiska rådets förtroende att verkligen hitta lösningar, framför allt för Irlandsfrågan som är kvar. Jag kan inte några detaljer om andra länder, men i har väl det här svängt lite upp och ned. När vi gick med hade det svenska folket lågt förtroende för EU. har det ökat rätt så dramatiskt. Jag tror att det nu är som är mycket eller något positiva till EU, vilket kan jämföras med i början, medan andra länder har gått ned. Det där ser alltså lite olika ut. 16 (S): Det finns skäl att fortsätta att vara hoppfull. En annan fråga som togs upp på toppmötet var klimatet och Agenda 2030-arbetet. Internationellt står det klart att länderna efter har kommit in med för låga åtaganden. De räcker inte till för att nå de mål som sätter upp, framför allt inte dit vi skulle behöva komma. Hur ser statsministern på slutsatserna som antogs av rådet och de diskussioner som fördes på mötet? Ger de anledning att tro att EU kan spela en ledande roll i att få fler och mer omfattande klimatåtaganden på plats vid COP 24 ? 17 Statsminister (S): Ja, jag tror det. Det är, som bekant, lite olika meningar inom EU och delade ambitioner. ställde sig bakom de slutsatser som rådet antog på området. Jag tycker ändå att det finns tillräckligt hög ambitionsnivå för att EU ska ha en framträdande roll i . Där är , tillsammans med flera andra, tongivande. Så vill vi fortsätta att vara. har ett högt anseende på området, och vi ska fortsätta att vara tongivande. Det är bara att titta på panelens rapport, så förstår man detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte Men det är inte så att alla har exakt samma uppfattning. Jag tycker ändå att jag ska kunna ha en offensiv roll i . 18 (C): Låt mig först tacka statsministern för den återrapport han har lämnat från toppmötet . Jag tänkte i den här frågeomgången ta upp två saker. Den ena är brexit, och den andra är migrationsfrågan. Låt mig först konstatera vad gäller brexit att det är olyckligt att det ännu inte finns något avtal. Det drabbar verksamhet och människor. är saken som den är. Vad jag förstår kom det under Europeiska rådets möte fram ett förslag från den brittiska premiärministern om att förlänga den så kallade övergångsperioden. Vad säger statsministern om propån från , och vad säger de övriga stats- och regeringscheferna om det förslag som lades fram?