prot · H50990 · 2018-03-23 00:00:00 — Det är fantastiskt, men när vi gör detta ska vi såklart säkerställa att vi också bygger bort segregationen i var skolorna ligger. Vi ska säkerställa att det blir naturligt för barn som växer upp i villa och för barn som växer upp i hyreshus att gå till samma skola och att känna förtroende för den. Vi ska minnas att när svensk skola var som starkast var det helt självklart att man kunde träffa lokalvårdarens och direktörens barn i samma klass. sorteras barn i våra stadsregioner efter bakgrund. Det beror på bostadssegregationen och på ett skolsystem ovanpå som förstärker denna segregation. Jag vill i stället ha ett skolsystem som överbryggar segregationen. Jag nämnde att det finns ett antal kommuner som gör ett sådant jobb. och är två av dem. och är två ytterligare kommuner, som styrs av borgerliga partier, där jag har besökt skolor som har planerats utifrån att de ska ligga och ha ett upptagningsområde på ett sådant sätt att barn med olika bakgrunder, erfarenheter och familjer möts. Detta lämnar två frågor från mig till interpellanten. Tycker riksdagsledamoten att det är bra att man i , , och planerar skolor på ett sådant sätt att barn med olika bakgrunder och socioekonomiska förutsättningar möts på samma skola? Och om riksdagsledamoten tycker att detta är bra, borde då inte alla kommuner och fristående skolor med detta perspektiv försöka att planera sin skolverksamhet utifrån de förutsättningar som finns i just den kommunen eller fristående skolan? 29 (M): Jag kommer inte på någon kommun i som inte försöker att göra detta, men om ministern har några exempel – några dåliga exempel – på kommuner som inte planerar sina nyplacerade skolor efter detta tar jag gärna emot dem. Vi måste fråga oss om detta är ett problem ute i landets kommuner. Finns det ett problem med att kommuner inte ser detta? Förslaget innebär också att rektorn ska jobba med detta. Det är inte ett förslag som bara sträcker sig till landets kommunpolitiker och som bara innebär att de, eller vi – jag är ju också kommunpolitiker – ska bli bättre på att ta vårt ansvar. Det är inte enbart det som detta förslag handlar om, utan det är riktat till alla i skolan – även till rektorer och skolchefer. Min bestämda uppfattning är att vi är ute på väldigt hal is när vi säger att svensk skola var bättre förr eftersom elevsammansättningen då var bättre, och jag tycker inte att det är särskilt fräscht. Det innebär nämligen att vi säger att det är elevernas bakgrund, och att sammansättningen är rätt, som gör att de presterar rätt. Jag köper inte det. Det finns dessutom forskning om detta. har gjort en sammanställning på området där han sammanställer svensk och internationell forskning. Den visar på att kamrateffekter inte alls automatiskt ger resultatförbättringar i svensk skola utan att det i stället är det som jag och ministern har talat om här – undervisningstid, kvalificerade och duktiga lärare, ordning och reda och höga förväntningar – som ger kunskapsresultat. Det är detta som vi behöver fokusera mer på. 30 Utbildningsminister (MP): Jag tycker inte att skolsegregation är fräscht. Jag tycker inte att det är fräscht att barn sorteras till olika skolor utifrån vilken ekonomi deras föräldrar har. I studier är rekommendationerna vad gäller det svenska skolsystemet extremt tydliga: Om trenden med växande kunskapsresultat som vi har ska fortsätta måste ni bryta ojämlikheten, och en avgörande del i det är att bryta segregationen. var i och tog del av slutsatser. Han sa: Jag tror att ni kommer att ha lätt att få igenom det som handlar om mer resurser, men när ni ger er på att också bryta segregationen kommer det att vara svårare. Men ni måste våga ta den fajten, för ska man verkligen säkra att alla barn får med sig de kunskaper de behöver för livet handlar det om både att det finns tillräckligt med resurser på de skolor som behöver det och att barn med olika bakgrunder möts på samma skolor. Vi har blivit överens om att också friskolor med kö ska kunna ta emot nyanlända. Det kunde de inte tidigare. Det är den första förändringen av reglerna som någon regering har lyckats driva igenom , och jag tror att vi behöver gå vidare. Det är ett mycket modest förslag att kommuner och fristående huvudmän i vart fall ska ta in detta i sin planering och visa hur man planerar när man bygger nya eller bygger ut skolor. Jag kan komma på många kommuner där det finns skolor där det går barn som bor i villor och barn som växer upp i hyreshus. Jag vet också, efter att ha träffat kommunalråd i bland annat , hur svåra de här besluten är att fatta men hur bra det kan bli när de väl är fattade. Det här ger ett stöd till kommunerna och till friskolorna att våga ta de här besluten. Jag tycker att det är ett stöd som vi ska ge. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:429 om vinsttaket och skolorna 31 Utbildningsminister (MP): har frågat mig vilken beredskap jag, mot bakgrund av Lagrådets kritik, har för att svensk skola ska fungera om regeringen har missbedömt hur omfattande konsekvenserna kan bli. har också frågat mig om jag, inom mitt ansvarsområde, kommer att vidta några åtgärder för att förbättra beredningen av förslaget om vinstbegränsningar med avseende på konsekvenserna för skolan. fråga handlar om Lagrådets yttrande med anledning av regeringens lagrådsremiss Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet. Låt mig först och främst understryka att regeringen med förslaget tar fasta på skattebetalarnas önskan och säkerställer att offentliga medel som huvudregel ska återinvesteras i välfärdsverksamheten till nytta för barn, elever och brukare och för de anställda. Regeringen anser att det är en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att skydda det allmännas intressen. Regeringen har i propositionen, som överlämnades till (prop. 2017/18:159), beaktat Lagrådets synpunkter och gjort vissa förtydliganden och förändringar i enlighet med Lagrådets förslag. Men i vissa frågor gör regeringen en annan bedömning än Lagrådet. Dessa framgår i sin helhet av den nu avlämnade propositionen. Regeringen har utvecklat konsekvensbeskrivningen i propositionen jämfört med underlag och lagrådsremissen. Konsekvensbeskrivningen har bland annat visat att nästan en tredjedel av företagen inom socialtjänst och skola har noll eller negativt operativt kapital. Ett kompletterande förslag har därför tagits fram som syftar till att skapa förutsättningar för ett rörelseresultat för de minsta företagen med små möjligheter att äga tillgångar. Förslaget är nu ute på remiss. Regeringen instämmer i Lagrådets uppfattning att det är svårt att uppskatta hur många aktörer som kan komma att avveckla sin verksamhet till följd av förslaget eller hur många av dessa verksamheter som kan drivas vidare av en annan ägare. Privata aktörer kan gå i konkurs, förlora sitt tillstånd eller välja att avveckla sin verksamhet. Kommuner bör därför alltid ha en beredskap för att ta sitt lagstadgade ansvar för att ge alla medborgare service om någon aktör försvinner. Att dra slutsatser utifrån rörelsemarginaler i historiska uppgifter är svårt, då företagens beteenden sannolikt skulle ändras vid införandet av förslaget. Vidare varierar avkastningskraven mellan aktörerna. Regleringen är dock utformad så att utförarna ska tillåtas ett rörelseresultat motsvarande en marknadsmässig avkastning i förhållande till det kapital som är investerat i verksamheten. Det är mot denna bakgrund som regeringen bedömer att huvuddelen av verksamheterna kommer att finnas kvar. Här vill jag också framhålla att det kompletterande förslag som remitterats innebär mindre långtgående regler för vissa privata aktörer inom skolväsendet, exempelvis ideella föreningar och aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Jag vill också understryka att regeringens uppfattning är att den här propositionens konsekvensanalys är betydligt mer omfattande än vad som är normalt för den här typen av reformer. Jämfört med till exempel friskolereformen är det här förslagets konsekvensbeskrivning avsevärt mer ingående. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 32 (M): Jag tycker att det är konstigt att använda som argument att det har funnits andra lagrådsremisser genom tiderna som haft dåliga underlag, för sisådär , så då kan vi ha det nu också, och den här lagrådsremissen är bättre än de tidigare. Det låter som en riktigt dålig ursäkt. Enligt utgör betänkandet inte ett fullgott beslutsunderlag. Även med de förändringar som regeringen nu föreslår – vi får se vad remissvaren säger om förslaget – riskerar vardagen för 250 000 elever att hotas. När man lägger fram förslag som riskerar att få så stora konsekvenser undrar jag verkligen vilken beredskap man har. Det är fine att säga: Vi tror inte att det här kommer att inträffa. Vi gör inte samma bedömning som Lagrådet, trots att Lagrådet, och jättemånga andra tunga aktörer alla ganska entydigt instämmer i Lagrådets kritik. Regeringen bortser alltså från kritiken. , det kan man göra som regering. Men att man inte har någon beredskap om man skulle ha fel kan jag inte förstå. Jag upprepar därför frågan som ställer i sin interpellation: Vilken beredskap har ministern, mot bakgrund av Lagrådets kritik, för att svensk skola ska fungera om regeringen har missbedömt hur omfattande konsekvenserna kan bli? 33 Utbildningsminister (MP): Riksdagsledamoten för debatten lite grann i motvind. Det var inte så länge sedan som vi kunde läsa i tidningen om en skola, driven av en börsnoterad vinstkoncern, som ska läggas ned därför att den inte tjänar tillräckligt mycket pengar till koncernen. Vad händer då? Jo, kommunen går in och tar över skolan och dess verksamhet för att säkra att barnen som valt skolan, som vill gå på den skolan och som trivs med varandra inte ska leva i osäkerhet om vad som kommer att hända . Det var en skola. Det finns betydligt allvarligare exempel i den svenska friskolehistorien – friskolekoncerner och friskolor som i princip mött elever och lärare med en lapp på dörren där det stått: Ledsen, jag har tömt bolaget på pengar och konkat verksamheten. När sommaren kommit har elever, lärare och kommuner stått med en mycket stor osäkerhet om vad som ska hända. Då har andra aktörer steppat in. Kommunerna har det lagstadgade ansvaret att ha beredskap för och säkra att alla elever får en skolplats. Även idéburna aktörer har gått in. Till exempel kunde vi efter konkurs se hur Grillska gymnasiet, drivet av , tog över och drev skolorna i vidare utan vinstkrav och med återinvestering. Så ser beredskapen ut. Kommuner ska säkra att alla barn får en god skolgång. Skulle det finnas friskolor som inte vill rätta sig efter reglerna utan finns i det svenska skolsystemet för att man vill plocka pengar ur verksamheten, då får kommunerna ta vid, kanske tillsammans med andra mer seriösa friskoleaktörer. Reglerna som vi föreslår innehåller ett antal rätt stora förändringar jämfört med dem som finns i betänkandet. Regeringen är tydlig med att de mindre aktörer som inte har ett operativt kapital ändå ska kunna gå med överskott, och ett förslag till hur det ska gå till är nu ute på remiss. Vi tydliggör också att reglerna ser annorlunda ut för de verksamheter som på annat sätt garanterar att man inte kommer att plocka ut skattepengar ur verksamheten. Det handlar om ideella föreningar eller aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det är en särskild form av aktiebolag som ger samma trygghet och samma oberoende för ägaren som ett annat aktiebolag, men där det finns regler som garanterar att pengarna som kommer in i verksamheten och vinsten också stannar där och inte flyttas till och tas ut i ett skatteparadis. Känner man att dessa regler är svåra att följa och att kontrollen som finns i den proposition som jag har avlämnat till blir svår att upprätthålla har man som aktiebolag alla möjligheter att ombilda sitt bolag till ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Då garanterar man det offentliga, till oss som skattebetalare, att man kommer att ta väl hand om de pengar som kommer in i bolaget. Man kommer inte att betala ut dem i vinst, utan pengarna ska användas för att skapa bästa möjliga skola. Då är det någonting som regeringen är så att säga fine med. Jag tycker att det är rimligt att ställa krav på dem som får det allmännas förtroende att ta hand om vårt viktigaste välfärdsuppdrag, att driva skola. Och jag tycker att det är rimligt att ett av de kraven är att de skattepengar som går in i verksamheten faktiskt också ska komma elever och lärare till del. Jag tycker ärligt talat att det är märkligt att detta väcker politisk debatt. 34 (M): Att skattepengar som läggs på skola och utbildning ska komma eleverna till del, att de ska gå till undervisning, att de ska gå till lärarlöner, ska gå till materiel och till allt det som gör det möjligt för elever att klara sin skolgång, få ett jobb och bygga det här landet starkt, det är inte detta som väcker uppmärksamhet. Då har verkligen ministern och regeringen missuppfattat och oppositionens hela kritik. Problemet med den här lagstiftningen är ju hur den är formulerad. Syftet är det inget fel på. Som Lagrådet har uppfattat det är det övergripande syftet med förslaget att stärka förtroendet för välfärdens verksamhet och för välfärdssystemet. Om det leder till att skolor för 250 000 elever läggs ned – skolor som fungerar och ger elever chans till en bra utbildning, till att komma in på arbetsmarknaden och bygga det här landet starkt – kan jag inte förstå hur det stärker förtroendet för vår välfärdsverksamhet. Jag och ministern har nog också mött många exempel i kommuner där man jämnar ut skolor emellan. Det finns några skolor som går bra. Då tar man pengar från de skolorna. Sedan finns det skolor som går dåligt. På det sättet jobbar man på ett tag tills underskotten eller förlusten i en skola blir för höga, och då lägger man ned den verksamheten. Jag vet jättemånga kommuner runt om i och i som lägger ned sina gymnasieskolor och högstadier och slår ihop dem för att öka effektiviteten. Det brukar också leda till bättre skolresultat, så det behöver inte alltid vara fel. Men så gör alla kommuner i . Att peka på att det är friskolor som har syftet att enbart bedriva effektiv verksamhet är fel. Jag tycker inte heller att det är helt galet att man ska bedriva verksamhet effektivt, det gör jag inte. Men självklart ska pengarna gå till undervisning. Men, som sagt, det är inte det som är problemet med förslaget. Problemet är hur förslaget är utformat i sig och att det är kopplat till det operativa kapitalet. Ja, man kan ombilda sin verksamhet. Man kan exempelvis ombilda sin verksamhet till en stiftelse. Jag har besökt en skola på , Christinaskolan. Ägarna äger bara den skolan, och de arbetar som rektorer. De har arbetat i en verksamhet som bedrivits i stiftelseform. Där kan man mycket lättare än i ett aktiebolag plocka ut pengar till ägare och styrelse. Det kommer man inte åt med det här förslaget. Ägarna menar att med aktiebolag har man också skyldighet att ha större transparens än i stiftelser. Därför tycker de att stiftelse var en mycket bättre bolagsform och ett mycket bättre sätt att bedriva verksamhet på för att få effektivitet och för att gynna en bra skola. Det är tekniken och sättet som regeringen har utformat sitt förslag på som gör att 250 000 elever riskerar att mista sin skola. Sedan har man ingen backup-plan för hur man ska lösa det. 35 Utbildningsminister (MP): och jag har ganska ofta meningsfulla diskussioner om skolpolitik i kammare och i andra sammanhang. Men här måste jag säga att jag tycker att argumentationen är tramsig. Att påstå att regeringen lägger fram ett förslag som hotar 250 000 barns skola bygger ju på idén att varenda friskola i drivs av någon som vill kunna plocka ut skattepengar ur verksamheten. Så ser inte jag på friskolor i . Det är inte sådana aktörer i Friskolesverige som jag möter. Väldigt många av dessa aktörer har regler som gör dem idéburna, som säkrar att pengarna som går in i verksamheten också ska stanna där. Det finns väldigt många andra som är tydliga med att även om man valt att organisera sig i en aktiebolagsform är inte syftet att man vill plocka pengar ur verksamheten. Med förslaget som finns i den proposition som vi har lagt fram kommer man att ha valet att antingen ombilda sig till ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning eller följa reglerna om hur man flyttar pengar över åren. De allra flesta friskolor drivs av personer som brinner för bildningsuppdraget att ge en bra skola och som inte drömmer om att plocka skattepengar ur verksamheten till sig själva. De kommer inte att ha några problem att följa de förslag till regler som ligger i den här propositionen. Men det kan finnas även andra friskolor. De friskolorna kan jag inte se att vare sig jag eller ska ta i försvar. Det handlar om friskolor som väljer att ha färre lärare än andra skolor, lägre lärarlöner och sämre lärarkontinuitet som skattepengar flyttas ifrån verksamheten. De elever som behöver stöd får inte det stöd som de ska ha medan skattepengarna hamnar i skatteparadis eller genom ett fiffigt upplägg försvinner från dem som de var tänka för. Dessa friskolor har förstört ryktet för alla friskolor. Man kan inte nog understryka hur ryktet för friskolor påverkades av till exempel JB-konkursen. Det är anledningen till att vi behöver regler som kan återuppbygga ett förtroende för att det allmänna, staten, kommuner ska kunna samarbeta med fristående aktörer och kreatörer som vill driva skola på ett eget sätt. Jag tycker att det är bra att vi kan ha det samarbetet, men det kommer att bygga på att man har vissa regler. Jag tycker, som sagt, att en av dessa regler ska vara att skattepengar som kommer in ska gå till verksamheten. Investerar man pengarna i eget kapital ska man kunna ta ut dem i marknadsmässig avkastning. Men skattepengarna ska komma in i verksamheten och komma eleverna till del. 36 (M): Kammarkollegiet framför att utredningens proportionalitetsbedömning av förslaget är bristfällig, att såväl allmänintresset som problembeskrivningen är otydliga. Det går därför inte att avgöra om förslaget har rimlig proportionalitet eller inte. anser att det inte går att göra någon bedömning av de offentligt finansierade effekterna. Statskontoret säger att utredningen inte presenterar något underlag som gör det möjligt att bedöma om nyttan med dessa förslag står i rimlig proportion till de stora konsekvenserna. Enligt Lagrådet är det här inte ogrundad kritik. Tvärtom anser man att det finns grund för kritiken. Jag tycker därför inte att det är särskilt konstigt att jag som oppositionsföreträdare och många andra runt om i landet ställer sig frågan: Om det nu är så att regeringen har missbedömt konsekvenserna av sitt förslag – konsekvenser som Lagrådet, Statskontoret, , , med flera har framfört och är oroliga för – vad gör man då? Om regeringen som nästan ensam aktör visar sig ha fel, vad gör man då? Jag har fortfarande inte fått svar på den frågan. Hur gör man om regeringen har missbedömt detta? Det är sant att friskolor är de skolor i som presterar absolut bäst. Några av landets bästa skolor är friskolor. Många av landets sämsta skolor är dock också friskolor. 37 Utbildningsminister (MP): Jag har försökt förklara att så som svensk lagstiftning ser ut finns det en beredskap i kommunerna att säkra att varje barn får en god utbildning. Tyvärr har den beredskapen behövt prövas när friskolor plötsligt bestämmer sig för att stänga en skola då den inte levererar tillräckligt med pengar eller går i konkurs för att en ägare har tömt bolaget på pengar. Då har beredskapen visat sig vara god. Eleverna har kunnat få en bra skolgång. Anledningen till förslaget är att vi inte ska behöva hamna i den situationen fler gånger. Vi ska veta att den som driver skola i , den som du och jag ger förtroendet att ge våra barn utbildning, ska vara någon som vill just det, nämligen att ge våra barn utbildning. Det ska inte vara någon som tänker att det finns en möjlighet att göra sig en hacka. Jag tycker att det är självklart att vi ska känna förtroende för dem som får starta en skola i . Dessa regler möjliggör ett sådant förtroende. Om reglerna får stöd tror jag att förtroendet för Friskolesverige kommer att kunna öka. Det vore välkommet, och det vore en stark nytta med förslaget. Det ska få finnas friskolor. Det ska finnas möjlighet att välja mellan olika skolor. Men man ska vara trygg med att på den skola där mitt barn går, där går varenda skattekrona som jag och andra betalar in till att ge barn den absolut bästa utbildningen. Detta tycker jag är ett rimligt krav att ställa på den som driver friskolor. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2018) 94 Förslag till och Rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv /65/EG och direktiv /59/EU COM(2018) 147 Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro COM(2018) 148 Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster § 15 Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för följande propositioner skulle förlängas till och med : 2017/18:182 Samling för skolan 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:443 Omlokaliseringen av MUCF av (M) till statsrådet (S) 2017/18:444 Skatteflykt och EU:s så kallade svarta lista av Momodou Jallow (V) till finansminister (S) 2017/18:445 Lagen om stöd och service av (V) till statsrådet (S) 2017/18:446 planer för E45 genom av (M) till statsrådet (S) 2017/18:447 Nationellt tiggeriförbud av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1073 Företags marknadsföring av grön el av (C) till statsrådet (MP) 2017/18:1074 Polisens skyddsvästar av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1075 Statliga myndigheters affärer med utländska företag av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:1076 Mål för andelen nyanställda kvinnor i byggbranschen av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1077 Insatser för rening och destruktion av förorenat släckvatten av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1078 Den akuta situationen i av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:1079 Nya regler för vägbelysning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1080 Fusk med kosttillskott av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1081 Lagstiftning om skydd för utländsk konst av (KD) till utrikesminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 13 anf. 35 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälningar om nya riksdagsledamöter § 2 Anmälan om ersättare § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Utökning av antalet suppleanter § 6 Val av extra suppleant § 7 Anmälan om granskningsrapport § 8 Ärenden för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2017/18:421 om biståndet till palestinska myndigheten 1 Statsrådet (MP) 2 (SD) 3 (S) 4 Statsrådet (MP) 5 (SD) 6 (S) 7 Statsrådet (MP) 8 (SD) 9 Statsrådet (MP) § 10 Svar på interpellation 2017/18:381 om självmord bland barn och unga i asylprocessen 10 Socialminister (S) 11 (V) 12 Socialminister (S) 13 (V) 14 Socialminister (S) 15 (V) 16 Socialminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:400 om institutionell korruption inom läkemedelsbranschen 17 Socialminister (S)