prot · H50973 · 2018-02-15 00:00:00 — Justitie- och inrikesminister uppgav i en interpellationsdebatt att detta råd haft 28 möten. Ett tjugotal av dessa hölls innan säkerhetsläckan på Transportstyrelsen blev offentlig. ställde jag en tydlig skriftlig fråga till statsministern som märkligt nog besvarades av justitieministern i stället. får statsministern chansen att själv svara på min fråga. Har statsministern under alla dessa tjugotalet möten med fått någon antydan om det säkerhetshot som han själv betecknat som ytterst allvarligt för rikets säkerhet? Om inte, anser statsministern att han borde ha blivit informerad? 70 Statsminister (S): Eftersom vet att detta ärende är föremål för KU-granskning är det lite osjyst av honom att ställa den frågan till mig eftersom jag är begränsad i mina möjligheter att svara. Jag har sagt tidigare att jag inte hade någon information som indikerade någon sådan här allvarlig risk för läckage före det datum som jag angett till i det svar som jag lämnat. Det är det som gäller. får KU granska det här, och så får vi återkomma till ärendet . 71 (S): , , har jag besök i av elevkår, som sitter på åskådarläktaren och följer frågestunden. De har gjort ett särskilt väl utfört arbete för att påverka sin gymnasieskola och sin utbildning. Därför är de inbjudna till och till mig som ordförande i utbildningsutskottet. Vi har diskuterat många saker: stress och press och ohälsa som många ungdomar upplever och vikten av att verkligen leva demokrati och förstå vilka verktyg man har för att påverka sin vardag och sin utbildning. Vi har också diskuterat möjligheten att känna att man gör kloka studie‑ och yrkesval. För att kunna göra kloka val och själv välja sin framtid behöver man ha kunskap. Man måste ha getts möjlighet att prova på. Då kan man få reell möjlighet att välja. Med anledning av det vill jag fråga statsministern vad regeringen avser att göra för att alla elever ska ha reella valmöjligheter och veta vilket yrke eller vilken utbildning de ska välja. 72 Statsminister (S): Trevligt att se elevrådet där uppe! Det är helt rätt – man ska verkligen leva demokrati. Det är roligt att höra att ungdomar tar det ansvaret och vill utveckla det. Vi måste se till att ungdomar får bättre möjligheter att göra sina val. Det innebär bland annat att göra prao obligatoriskt; det är ett sätt att göra detta. Men vi behöver också ha fler studie- och yrkesvägledare och öka deras kompetens så att de blir ännu bättre på att vägleda ungdomar. Tyvärr har vi sett för många ungdomar som inte har fått tillräckligt bra vägledning och har gått in på en utbildning som dessvärre inte har lett till arbete utan till att de senare tvingats till en ny utbildning. Här finns därför all anledning för oss att hjälpa ungdomarna så att de kan göra kloka, medvetna val. Svenskt bistånd till våldsbejakande organisationer 73 (KD): fick flera länder, bland annat , och , stark kritik för att indirekt ha stöttat ett kvinnocenter på som namngivits efter en terrorist som mördat israeler. Efter att detta kommit fram har och tagit lärdom och skärpt kraven för biståndet. Den norska regeringen har till exempel slagit fast att man inte ska stödja organisationer i palestinska områden som uppmanar till våld eller främjar hatfulla uttalanden och antisemitism. Min fråga till statsministern är: Vad gör för att säkerställa att detta inte händer igen? Hade det inte uppmärksammats hade stödet antagligen fortsatt. Hur kan regeringen garantera att de svenska skattebetalarnas pengar inte hamnar i fickorna på terrorister? 74 Statsminister (S): Det är klart att vårt bistånd inte ska gå till organisationer som uppmanar till eller stöder våld. Biståndet ska gå till att bekämpa fattigdom och främja demokrati och kvinnors rättigheter. Jag kan inte de exakta detaljerna i det här fallet, men vi ska naturligtvis när vi ger bistånd förbereda det på ett sådant sätt att vi i möjligaste mån säkerställer att det går till rätt saker. Även kontrollen måste ske på ett sådant sätt. Vi ska regelbundet kontrollera, och där fel uppstår ska de rättas till. Finns det grova felaktigheter får myndigheten dra den slutsats den ska dra. Vinstbegränsning och kvaliteten i skolan 75 (M): Fru talman och herr statsminister! kan vi läsa ett dystert reportage i . Det beskriver en skola utan ordning och trygghet, med stora skillnader mellan lektioner, klasser och skolor. Elever vittnar om att de inte får chans till den goda utbildning de faktiskt förtjänar till följd av stök och oordning, och ingen tar ansvar. En skola som vi vill ska bryta utanförskap riskerar i stället att cementera detsamma. ska förena ambitionen att konkurrera med kunskap med ambitionen att hålla ihop såväl ekonomiskt som socialt. Därför kan vi aldrig acceptera att skolor sviker sina uppdrag. Vi menar att staten därför behöver kliva in och ta ett större ansvar, sätta nationella kvalitetsmål, gå in med stöd där skolor brister och ytterst säkerställa att ingen dålig undervisning bedrivs. Min fråga till statsministern är därför: Varför prioriterar regeringen att stänga välfungerande skolor, vilket blir resultatet av regeringens vinstförbud, i stället för att fokusera det statliga ansvaret på att ta sig an de dåligt fungerande skolor som sviker sitt uppdrag? 76 Statsminister (S): Det är en bra fråga; den behöver diskuteras och kommer att diskuteras. har ett av de mest liberala skolsystemen i västvärlden – kanske det mest liberala – vad gäller möjligheten att tjäna pengar på skolverksamhet. Ingen fungerande skola som inte bara är ute efter höga vinster kommer att behöva stänga efter en vinstbegränsning. Detta sätter dock fingret på att vi har ett moderat parti som kämpar med näbbar och klor för att man ska kunna dra ut så mycket pengar som möjligt ur skolsystemet – det är det ni gör. Jag säger att en rimlig avkastning på eget kapital är okej. Vi sätter den på en nivå som gör att de allra flesta inte alls kommer att ha några problem. De stora skolkoncernerna, däremot, som drar ned på sin lärartäthet för att tjäna pengar, bör lägga dit pengar i stället så att vi får fler lärare och fler vuxna. Då blir det också lugnare i skolan. Krav på skriftligt avtal vid telefonförsäljning av lotter 77 (L): Oseriös telefonförsäljning är ett stort problem för svenska konsumenter, och av folket vill inte längre ingå avtal via telefon. För att stärka förtroendet för telefonförsäljningsmarknaden välkomnar Liberalerna kravet på skriftliga avtal; det var vår minister som tillsatte utredningen. Men lotterier omfattas inte av regeringens lagförslag. uppmärksammades Socialdemokraternas årliga miljonvinster genom lotteriförsäljning per telefon. Kombilotteriet och A-lotteriet har sammanlagt dragit in till Socialdemokraternas redan välfyllda partikassa. har drygt 8 000 svenskar hamnat hos Kronofogden genom anmälan från dessa två lotterier. Även lotteri har uppmärksammats. Flera EU-länder har krav på skriftliga avtal även vid lotteriförsäljning, och utredningen fann att det egentligen inte finns något hinder för detta i . Därför, fru talman, vill jag fråga statsministern: väljer regeringen att behålla en gräddfil genom att undanta just lotteriförsäljning från kravet på skriftligt avtal? 78 Statsminister (S): Det är klart att det ska vara ordning och reda också i lotteriförsäljningen. Vi följer den väldigt noga för att se till att den sköts oklanderligt. Det förslag vi har fått gäller en annan lag. Lotteriförsäljning omfattas inte av den lagen utan styrs av en annan lag. Enligt regeringsformen är vi tvungna att bereda lagförslag på ett riktigt sätt, och ett sådant förslag skulle alltså kräva en ny utredning. Om inte lotteriförsäljningen fungerar som det är tänkt är jag inte främmande för att låta den bli föremål för detta. I detta fall hade vi inte denna möjlighet. Det finns ett förslag till ny lag, och den omfattar inte lotteriförsäljning. Åtgärder mot oseriösa telefonförsäljare 79 SERKAN KÖSE (S): Alldeles för många människor har råkat ut för oseriösa telefonförsäljare som lurar konsumenter att ingå avtal. De livnär sig på de mest utsatta i vårt samhälle. I , som jag kommer från, riktar oseriösa telefonförsäljare in sig på personer som inte behärskar svenska språket fullt ut. Med aggressiva försäljningsknep sluter de sanslösa avtal, som det ofta är svårt eller näst intill omöjligt att bryta. Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att sätta stopp för dessa skojare, som lurar våra äldre och bedrar personer som inte alltid behärskar svenska språket? 80 Statsminister (S): Serkan Köses fråga anknyter till den förra frågan. Vad vi vill göra är att införa ett skriftlighetskrav. Många människor som blir uppringda har inte alls uppfattningen att de har köpt något men tvingas ändå till detta. Någon typ av skriftlig vidimering av att man godkänner köpet måste därför till, och vi lägger fram ett sådant förslag. Jag tror att det kommer att göra stor skillnad och få människor att känna sig tryggare. I vissa situationer behöver man dessutom kanske fundera efteråt; man kanske i efterhand kommer på att det inte var så bra och att man inte vill göra köpet. Detta kommer alltså att göra stor skillnad. Det har tagits väl emot av konsumenterna, och jag tror att det kommer att hjälpa till rejält. 81 (M): Skolan är vägen in i det svenska samhället. Oavsett vilka förutsättningar man har och var man kommer från ska alla kunna lita på att skolan ger en så god start i livet som det bara är möjligt. Vi vet att det enskilt viktigaste för elevernas kunskaper är hur mycket tid man får tillsammans med en skicklig lärare. Resultatet är därför alarmerande när vi jämför undervisningstiden i med den i andra . Svenska elever har nästan mindre undervisningstid med en skicklig lärare. Från moderat håll har vi därför föreslagit att vi ska fortsätta att öka undervisningstiden, som Alliansen gjorde. Min fråga till statsministern är enkel: Vad avser regeringen att göra för att utöka elevers undervisningstid? 82 Statsminister (S): Vi tänker fortsätta att anställa fler vuxna, även lärare, i skolan. Vi utbildar nu fler lärare – vi utökar antalet platser på lärarutbildningen. Vi förbättrar kvaliteten i lärarutbildningen. Vi ser till att lärarna får högre löner och får mer självbestämmande över sin undervisning, och vi ska gärna anställa fler lärarassistenter som gör det möjligt för lärarna att faktiskt få mer tid med eleverna. Vi gör även en rad andra insatser. Och, återigen, elevhälsan är nog så viktig. Detta sätter åter fingret på det system som vi har, där framför allt de stora privata utbildningskoncernerna minskar antalet lärare. De har lägre lärartäthet än vad kommunala skolor har. Det är inte bra. De får samma slant, men för att de ska kunna göra en vinst som de kan ta ut ur företaget minskar de lärartätheten. I fråga om detta vore jag glad om kunde säga som vi gör: Nej, det måste vara någon begränsning för detta. Vi använder hellre pengarna till fler lärare än till vinster. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. § 7 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll betänkande 2017/18:JuU11 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2017/18:57) 83 (SD): När vi inleder denna debatt pågår en rättegång mot en av vår tids värsta terrorister, , som med regeringens politik både kunde undkomma Säkerhetspolisens uppmärksamhet och avvika från ett utvisningsbeslut. Med politik hade Rakhmat Akilov suttit i slutet förvar i väntan på utvisning. Men med regeringens politik kunde han sätta sig i en lastbil och genomföra ett terrordåd i hjärtat av vår huvudstad. Vi debatterar lagen om särskild utlänningskontroll och tillämpningen av den. har vid upprepade tillfällen påpekat att lagen behöver en rad olika skärpningar för att på riktigt säkerställa att utländska terrorister som är kända av Säkerhetspolisen inte ska kunna genomföra eller medverka till nya terrorbrott i . Det är viktigt att utöka användningen av förvarsplatser vid avslag på olika asylansökningar, och det är än mer viktigt att se till att utlänningar med kända terrorsympatier sätts i slutet förvar till dess att utvisning kan verkställas. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Den absolut största bristen i lagen om särskild utlänningskontroll är just att personer som ska utvisas med stöd av lagen faktiskt släpps på fri fot om det råder verkställighetshinder för utvisning. De begränsningar som lagen erbjuder för terrorister som inte kan utvisas handlar om anmälningsplikt hos polisen och att polisen kan genomföra husrannsakningar. Det finns alltså inget direkt hinder för den terrorist som vill kapa en lastbil och genomföra ett terrorattentat likt det som Rakhmat Akilov genomförde. En av de lagar som alltså är tänkt att skydda vårt samhälle och våra medborgare från terrorattentat är alltså mer eller mindre verkningslös i de fall där verkställighetshinder råder för utvisning. är det enda parti som förespråkar att utlänningar som är kända av Säkerhetspolisen som terrorhot aldrig mer kommer att röra sig fritt i vårt land. Inget annat parti ställer det som ett grundkrav, vilket är minst sagt märkligt. De andra partierna får gärna berätta vad vitsen är med att erbjuda utlänningar som utgör ett terrorhot mot vårt land att vistas fritt i vårt samhälle. För är det bara ett stort hål i huvudet. Om jag får gissa kommer nog fler partier att börja föreslå skärpningar av lagen, eventuellt med syfte att använda just förvar. Men det kommer nog dessvärre inte att ske förrän vi har haft ett nytt terrorattentat som blottlägger de brister som påtalar. Det är nämligen på detta sätt som de andra partierna har agerat . Ett bra exempel är just förslaget om kriminalisering av deltagande i terrororganisation. , efter de uppmärksammade terrordåden i , bland annat i , ansåg regeringen att det var läge att uppdatera våra svenska terrorlagar. Notera att det var efter terrorattentaten. Problemet var bara att man ratade en rad nödvändiga förslag, bland annat från , om att just kriminalisera deltagande i terrororganisation. Men efter terrorattentatet uttalade justitieministern att luckor i terrorlagarna skulle täppas till, bland annat genom just en kriminalisering av deltagande i terrororganisation. En sådan lag skulle för övrigt ha varit mycket lämplig att ha på plats nu när allt fler IS-terrorister kommer och förväntas komma tillbaka till . Men ett lagförslag om deltagande i terrororganisation kommer inte att presenteras . Frågan är bara varför regeringen bygger in luckor i lagen från första början. Det får ni gärna svara på. Just nu finns det knapphändiga förutsättningar för att väcka åtal mot återvändande terrorister, eftersom vår lagstiftning är svag och bevismöjligheterna är svåra. Det kommer att leda till att en majoritet av de återvändande IS-terroristerna kommer att gå fritt i vårt land. Den okontrollerade massinvandringen gav oss Rakhmat Akilov, och vem vet hur många fler av samma sort. Vi har en bristfällig lagstiftning mot terrorism, vi har över 2 000 radikala islamister noterade av Säkerhetspolisen i vårt land och vi har återvändande IS-terrorister från och som vi inte har några reella möjligheter att åtala och fängsla. Vi har inga möjligheter att klippa medborgarskap och utvisa. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll befinner sig i en terrorkris. Är det då verkligen för mycket begärt att åtminstone utländska terrorister, som ska utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll, inte ska få gå fritt i vårt land när verkställighetshinder råder? Den som på riktigt inte anser att krav på skärpningar av lagen om särskild utlänningskontroll ska vara ett grundkrav i svensk politik kan på inget sätt stå på och svenskarnas sida i kampen mot den islamistiska terrorismen. Detta, fru talman, tycker jag att väljarna ska beakta i valet . Jag yrkar bifall till reservation. I detta anförande instämde (SD) och (‑). 84 (V): debatterar vi ett förslag om en redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Men i den politiska kontext som vi befinner oss i just nu är det egentligen någonting annat som vi debatterar och förhåller oss till. Låg mig förklara hur jag tänker. Det är tydligt att vi har en växande nationalism både i och i resten av . Det har blivit alltmer viktigt för den borgerliga alliansen att peka på att det är just svenskar som i första hand ska ta hand om och inte några andra. Med några andra menas invandrare, nyanlända och asylsökande. Vi ser detta i dagens debatt i kammaren, då den borgerliga alliansen lägger fram ett förslag som kommer att innebära att allt fler utlänningskontroller kommer att göras av utländska medborgare. Men vi måste se det förslag som kommer att klubbas igenom i denna kammare i ett större sammanhang. i har gjort en reklamfilm som utmålar som en laglös stad. Det hade lika gärna kunnat vara som hade gjort denna reklamfilm. Men värre är att det inte bara är , som för övrigt parafraseras i filmen, som skulle känna igen sig i denna beskrivning. Varenda ultrahöger som någonsin har funnits i dessa sammanhang skulle känna igen sig i berättelsen, eftersom den består av flera – inte alla – fascistiska grundelement. I filmen hänvisar man till en svunnen tid av harmonisk gemenskap som har förstörts av kriminella invandrare – ingen kan missta sig på bildspråket – och man lovar att återupprätta det förlorade paradiset och att införa lag och ordning igen. framför partiledare att asylsökande inte ska ha rätt till sjukvård och att deras barn inte ska få gå i skolan. När ett parti som så tydligt menar att människor av en annan nationalitet eller ett annat ursprung inte ska ha samma grundläggande rättigheter som resten av befolkningen är det någonting som har gått sönder. pekar ut invandrare som mindre värda människor än svenskar och som ansvariga för brottslighet och oordning i samhället. Det är en inhuman och nationalistisk politik och en flirt med främlingsfientlighet och rasism. Asylpolitiken handlar för Alliansen, men delvis också för regeringen, om att göra situationen för nyanlända och asylsökande så dålig som möjligt för att få dem att inte söka sig till utan till något annat land. På migrationsspråk kallas detta push-and-pull-faktorer. Jag kallar det en omänsklig politik. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Det pratas om utländska stöldligor och om förorter som inte längre ser ut som . Bilden som målas upp är att den brottslighet vi ser i begås enbart av människor som inte är svenskar. Det pratas om ett som antagligen aldrig har funnits men som i värld var ett helvitt, helsvenskt, lugnt och tryggt samhälle. Detta är en utopi. Man använder främlingsfientliga stereotyper för att smeta över den egna politiken, som har skapat klassklyftor och kriminalitet. Enligt är den enda vägen till ett tryggt att polisen ska jaga och kasta ut människor som har flytt sitt hemland. Förslaget som kommer att gå igenom handlar om att fler utlänningskontroller ska göras. Det är inte fel i sak – ganska få görs . Särskilt viktigt är det för att stoppa misstänkta terrorister. Men det är också ett förslag som på många sätt slår in öppna dörrar. Det är lite skrattretande att ett arbete om utlänningskontroller redan görs av Alliansen och regeringen i deras överenskommelse om att skapa en relativt verkningslös lagstiftning för att stoppa terrorism. Ändå föreslår Alliansen ett tillkännagivande, och företrädarna för partierna i regeringen reserverar sig inte. Det är någonting unikt som sker i justitieutskott just . Det är nämligen där regeringen är som allra mest rädd för konflikter med Alliansen. Vad som också pekar på en flathet från regeringens sida är att Socialdemokraterna och inte reserverar sig mot nästan något tillkännagivande som föreslås i utskottet. Det betyder att det är en borgerlig politik som går igenom. Socialdemokraterna och går allt som oftast med på tillkännagivanden som Alliansen och föreslår tillsammans. Det finns i justitieutskottet en feghet i frågor om lag och ordning som förvånar mig. S och MP är så rädda att skapa konfliktytor att de i stället triangulerar tills det inte längre finns någon skillnad mellan en borgerlig politik och en socialdemokratisk politik. Som vänsterpartist kan jag inte stå tigande och titta på. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. 85 i (S): behandlar vi alltså regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. I samband med att denna lag infördes beslöts det också att det ska ske en parlamentarisk kontroll av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder. Detta sker genom en skrivelse till , som omfattar tiden mellan till . Lagen syftar till att bekämpa terrorism, och enligt lagen ska en utlänning kunna utvisas om det är särskilt påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller om det kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Om ett utvisningsbeslut från inte kan verkställas på grund av att det till exempel finns risk för dödsstraff eller tortyr ska myndigheten besluta om att utvisning inte ska verkställas. Myndigheten får också besluta om anmälningsplikt för personen eller att särskilda tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas, exempelvis husrannsakan eller hemlig avlyssning. kan också bevilja ett tidsbegränsat uppehåll. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Enligt lagen får en utlänning även tas i förvar om det finns ett beslut om utvisning enligt denna lag eller om det är sannolikt att ett sådant beslut kommer att meddelas och det finns anledning att anta att utlänningen annars kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i eller om hans eller hennes identitet är oklar. Detta står i § 8 i lagen. Regeringen har fattat fyra beslut med stöd av denna lag. Två av besluten innebar avslag på överklagande av beslut om utvisning. Ett beslut innebar att verkställigheten av utvisning sköts upp på begäran av i avvaktan på prövning. Ett beslut innebar avslag på begäran om upphävande av anmälningsplikten. När sex av partier slöt den andra överenskommelsen om åtgärder mot terrorism fanns lagen om särskild utlänningskontroll med som en av de 16 åtgärderna. Vi konstaterade att lagen är ett värdefullt verktyg för att hantera personer som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot mot . Vi konstaterade också, fru talman, att lagen är i behov av en översyn eftersom den i vissa avseenden uppfattas som svårtillämpad och innehåller luckor. Säkerhetspolisen har också efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen ska förtydligas och att luckor ska täppas till, bland annat tiden i förvar före beslut. Samtliga punkter i överenskommelsen, några med flera delmoment, är omhändertagna men ligger i lite olika faser i processen. Vi var och är överens om att en utredning för att se över lagen ska tillsättas. har på olika sätt verkställt de olika delarna i överenskommelsen som har gått. Denna punkt finns med i processen, och vi vet att departementet arbetar med kommittédirektiven, som planeras beslutas . Vi från regeringspartierna är angelägna om att översynen kommer igång. Vi vet att direktiven är på gång, och vi vet att regeringen håller de överenskommelser som sluts. Vi tycker inte att ett tillkännagivande är nödvändigt, men vi har svårt att motsätta oss det eftersom frågan är så långt gången och vi är överens. Med detta, fru talman, föreslår vi att lägger skrivelsen till handlingarna. 86 (SD) replik: vill att utlänningar som av Säkerhetspolisen anses utgöra ett terrorhot mot vårt land aldrig mer ska kunna röra sig fritt i vårt samhälle. Det ska ske dels genom att huvudvisningar ska vara huvudregel och att utvisningar ska gälla på livstid, dels genom att utlänningar som utgör ett terrorhot ska hållas i förvar tills utvisning kan verkställas. Detta vill inte regeringen.