prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — Då kunde jag köpa annan skog, på ett annat ställe, för de pengarna i stället för att få en mindre summa för samma mark. Men, okej då, om man skulle göra på det sättet, hur skulle det kunna bli lika mycket pengar till skogsägarna – om man inte har särskilt mycket pengar heller? 155 (L) replik: Till att börja med vill jag framhålla att det här, skydd av värdefull natur och inte minst skog, är ett av de områden som vi i Liberalerna prioriterar i vårt budgetförslag. Det behövs offentliga medel för att täcka in vissa typer av skydd där det faktiskt är klumpsummor som ska betalas ut. Jag behöver kanske inte förklara vad menar, men det här med att få pengar handlar egentligen om att få ersättning för den avkastning som man går miste om i brukandet av skogen. Och den ersättningen får man . Jag vill kunna gå ett steg längre och föra en diskussion om avtalen, som är tidsbegränsade. Om skogen av någon anledning uppvisar att den förändras, så att den inte uppfyller de höga värdena, kan man egentligen flytta och arrendera någon annan skog i närheten som når de höga värdena. Det finns alltså många möjligheter om vi bara är öppna för att se andra modeller. Det kan hända att tycker att det är bra att få en klumpsumma, och då kan man väl diskutera det. Andra skogsägare kanske vill ha andra modeller i förhållande till sitt ägande. De kanske hellre vill ha en årlig ersättning. Det som jag och Liberalerna tycker är viktigt är att vi är öppna för att diskutera frågan. diskuterar vi inte budget – det gör vi – men vi fastnar ofta i hur stort budgetanslaget ska vara i stället för att se på metoderna. 156 (KD): Jag står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 12. har vi en debatt om skogspolitiken. När jag ibland vandrar omkring här i med skolklasser stannar vi alltid upp i entrén, denna pampiga hall som en gång byggdes för riksbank. Tittar man upp i taket där ser man motiv. Ni som har varit där har sett dem. På ett av dem, längst ned, ser man kornbod – . Kornet var viktigt och är sannerligen viktigt nu också. Om man tittar på den andra sidan ser man motiv från . Jag vet inte exakt var, men de bryter i alla fall malm. Jag brukar prata med eleverna om att det någonstans i mitten borde finnas en målning av skog som håller på att avverkas. Det är nämligen viktigt för vårt land. Det svenska skogsbruket om något är viktigt. Det omsätter hela , och ca 70 000 människor har sitt arbete inom skogen. har ca 330 000 skogsägare med ett genomsnittligt ägande på skogsmark. Av all skog som finns i ägs av enskilda skogsägare. Det var en del fakta. Men det är viktigt att lyfta fram det i debatten. Vi är nämligen många som äger och driver en skogsfastighet. Man får inte heller glömma den viktiga roll som skogen har för miljön och klimatet. Den princip som har varit rådande under många är att skogen ska skötas med frihet under ansvar. Det är en viktig princip som det inte ska tullas på. De allra flesta skogsägare sköter sin skog med utgångspunkten att den ska förvaltas på bästa sätt tills nästa generation tar över. Finns det några bekymmer? Hör vi att det är bekymmersamt runt om i ? Finns det några mörka moln på himlen? Ja, om vi tar del av debatter, läser i tidningar eller själva är ute och lyssnar på vad människor säger runt om i kan vi se att många nu är oroade över att den rödgröna regeringen håller på att förändra. Vi hör att äganderätten är i fara. Just nu sker en inventering av nyckelbiotoper i alla skogar. Samtliga skogar ska inventeras för att man ska upptäcka nyckelbiotoper, alltså områden med höga naturvärden. Klassificering av nyckelbiotoper är en olycklig gråzon som inte tar hänsyn till de olika regionala förutsättningarna i landet. I praktiken innebär nyckelbiotopsklassningen ett avverkningsförbud eftersom inga sågverk köper virket. Vilka blir konsekvenserna? En skogsägare som jag träffade för inte särskilt länge sedan berättade för mig att han hade ett skifte med en – som han själv sa – fantastisk skog som han brukade gå runt i och njuta av. Men han sa "Men, , jag törs absolut inte ha kvar det här. har jag anmält det. Jag hade tänkt behålla skogen till mina barn, eftersom den är så otroligt vackert. Men inventeringen kommer att komma hit. Vad händer då? Då kanske skogen, som jag har tänkt använda för mina barns skull, inte får användas på det sättet längre. Så nu kommer jag att avverka den." Han är inte den ende. Jag har hört fall efter fall. Senast var det en man i som berättade samma sak; han är bekymrad över vad som händer. Därför är det viktigt att och Alliansen tillsammans vill att regeringen ska verka för att klassificeringen av nyckelbiotoperna helt enkelt görs om till en mer rättssäker och effektiv modell. Det är väldigt bra att nu gör fyra tillkännagivanden. Det gäller exempelvis det som jag tog upp, rättssäkerhet och effektiv nyckelbiotopsinventering, liksom översyn av artskyddsförordningen, långsiktiga förutsättningar för skogsbruk och ersättningsfrågor. Allt detta gör vi i Alliansen för att stärka den enskilde skogsägaren, inte stjälpa den. Detta, mina vänner, är skillnaden mellan en rödgrön regering och en alliansregering. 157 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2, som också yrkade på, så att ni förstår att vi är i samma parti. Jag ska börja med att berätta varför jag ligger sömnlös om nätterna. Jag är orolig för att vi skulle torska och inte få ett nationellt skogsprogram i . Om det är något land där det är viktigt med ett sådant program är det hos oss. Det är det jag ligger sömnlös över. Alla som har talat om skogsbruk här har sagt något bra, tycker jag. Sedan skiljer det sig givetvis åt när det gäller vad jag tycker är bra och inte hos respektive talare, men alla har sagt någonting som jag skulle kunna hålla med om. talade om målkonflikter. Jag tycker precis som han att det vore synd om man inte skulle kunna komma överens om ett nationellt skogsprogram mot bakgrund av de konflikter som målas upp här. För oss är det nationella skogsprogrammet viktigt. Det är ni som är proffsen. Ni kan skogsbruket och har talespersoner för skogsbruket. Därför kommer jag att slänga fram några saker som jag tycker att ni ska tänka på. Många talar om kalavverkning. Vad är kalavverkning för er? Är det den kala ytan, eller är det hela området, där man har planerat in skyddszoner med olika hänsyn som ska tas? Det är en viss skillnad där. Jag läste något som gjorde mig nästan paff. Jag hatar när man försöker skrämma människor. är proffs på att försöka skrämma människor. De talar om hur dåligt det går för och att allt går åt … ja, nu ska man inte svära här. Det är lite grann samma sak med det jag läste. Jag ska citera vad en av talespersonerna här i debatten skriver i en tidning: ”Just nu pågår den största utrotningen av arter i mänsklighetens historia. Men mycket återstår som vi kan rädda. Genom att ställa om vårt skogsbruk, jordbruk och fiske i en mer hållbar riktning kan vi bevara våra djur- och växtarter.” Nämn en art som skogsbruket har utrotat! Det skulle vara kul att höra om någon skulle kunna nämna en art som Artdatabanken anger har utrotats på grund av skogsbruket. Precis som , och tycker jag att den biologiska mångfalden är viktig, och vi ska försöka bevara den med sunda metoder. Men det blir inte rätt när man försöker skrämmas och säga att allt har gått åt fel håll . Det är ingen som har kunnat säga att vi har utrotat någon art, i varje fall inte Artdatabanken. Att det finns nackdelar vet jag. Jag var själv en jättebov när jag började i skogen . Jag är inte alls stolt över allt jag har gjort. Men skogsbruket har blivit betydligt bättre . Jag tror att det var som sa att mångfalden har bäring på att det finns skogsbrukare som har gjort det annorlunda. Det håller jag med om. Det har gjorts mycket bra saker. Men detta med frihet under ansvar har också gjort att man lämnar fröträd där de inte alls hör hemma. Det är ju dömt att misslyckas. borde man till och med ha strängare regler om vad man får göra och inte. Antingen bedriver man kontinuitetsskogsbruk eller så blir det kalavverkning. Men jag mår dåligt när jag ser de dåliga exemplen i skogsbruket där man helt enkelt bara har huggit sönder sin skog. Jag ligger sömnlös av oro för att vi inte skulle få ett skogsprogram i det här landet. 158 (KD) replik: Tack, , för en jätteintressant summering av den här debatten! Det du tar upp är otroligt viktigt. Det är faktiskt spännande att det i ett och samma parti finns så stora skillnader i hur man ser på skogen. Jag vet att du har en helt annan infallsvinkel här. Du har jobbat och verkar i skogsbranschen, så du vet ju precis vad du talar om. Vet du om någon art som har blivit utrotad? Man hör ju väldigt mycket från vissa om att det utrotas hit och dit och att det är förfärande mycket som händer. Jag tänkte därför fråga dig om du känner till något som har försvunnit därför att skogen har brukats på ett visst sätt? 159 (V) replik: Tack, , för frågan! Precis som du säger är jag tredje generationens skogsarbetare. Jag har varit dräng. Jag har inte varit ägare, utan jag har varit dräng till skogsbruket. har jag två söner som också är det, och jag är stolt över det också. Man sa att till exempel tjädern behöver gammelskog. Men jag har också varit jägare hela mitt liv och kan se att tjädern är tillbaka i de brukade skogarna, timmeråkrarna eller vad man kallar dem. Det är inte så enkelt att få en monoton skog. Lövträden kommer dit, och det är bra. Men tjädern har kommit dit. Det enda jag kan tänka på är värmlandslaven, som någon sa försvann. Men det är ett extremt exempel, och det enda som talar för att den försvann på grund av skogsbruket är en vild gissning om att en avverkning i ett angränsande bestånd hade ihjäl den i ett område. Det är det enda jag kommer på. Men när man läser vad som skrivs om den ser man att den behöver klippfrulania, en mossa, för att breda ut sig. Det finns alltså inte svar där heller. Sedan har man nämnt den vitryggiga hackspetten, men den har kommit tillbaka. Kolla i Artdatabanken! Där kan de inte nämna någon utrotad art vid namn. Detta säger jag inte för att jag vill försvara att vi ska hålla på som vi har gjort . Det är inte detta jag säger. Men jag säger att man inte ska skrämmas och säga att allt går åt pipan. Vi ska försöka bli bättre och skydda den biologiska mångfalden. Jag tror att vi har verktygen. Men att ha denna strid gagnar inte vårt land. Skogsbruket är viktigt. 160 (KD) replik: Tack, ledamot , för ditt svar! Jag kan inte säga annat än att jag håller med dig. Du tar väldigt förtjänstfullt upp principen om frihet under ansvar och vad den har betytt. Vi vet att det finns 330 000 skogsägare. Vi vet att de har gjort ett fantastiskt arbete. Hur ser du , med tanke på de bekymmer som lyfts fram på olika sätt, både från ditt eget parti och från andra partier? Hur ser framtiden ut, som du ser det? 161 (V) replik: Tack än en gång för repliken, ! På några håll har frihet under ansvar säkert fungerat bra, men visst har skogsbrukare gjort misstag som den kommande generationen får betala. Jag har sett exempel där några släktingar har delat på en fastighet. Några har haft trakthyggesbruk. De har skött skogen. De har gallrat. De har röjt. Sedan har andra försökt plockhugga men gjort det på fel sätt. Sedan undrar man över att några fick 60 000 netto per hektar och att andra fick 10 000 per hektar. Ja, det är summan av frihet under ansvar som inte blev bra. Vi måste i alla fall komma överens i det här landet, för skogsbruket är viktigt. Jag svarar inte mer än så. På några ställen har det säkert funkat bra men inte överallt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 20 Övergripande miljöfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU19 162 (S): ska vi behandla miljö- och jordbruksutskottets betänkande 19 Övergripande miljöfrågor. Vissa av frågorna som behandlas är visserligen övergripande, men man skulle också kunna kalla betänkandet för Övriga miljöfrågor. Det är alltså frågor som inte riktigt passar in i något av de andra betänkanden som vi behandlar. De motioner som behandlas kommer från den allmänna motionstiden . De spänner över olika områden och har lite olika grad av detalj och konkretion. När det gäller förslagen om mål för minskad biltrafik och ökad tillgänglighet för kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik, om utfasningar av miljöskadliga subventioner och om integrering av Agenda 2030 i miljömålsarbetet – för att ta några exempel – är det frågor där det har gjorts ett arbete och där det sker ett arbete just nu som ännu inte är färdigt. Många saker blir heller aldrig färdiga – det ska man komma ihåg. Jag vet att det inte är ett särskilt roligt svar: att saker bereds inom eller utreds. Och det kan vara frustrerande när det rör angelägna frågor. Men det gör det inte mindre sant. Frågan om trafiken, framför allt i städerna, är en fråga som företrädesvis hanteras av ett annat utskott. Men det kommer såklart att vara en viktig del både i den kommande klimatstrategin och i skrivelsen om levande städer. Utfasningen av miljöskadliga subventioner är ett arbete som pågår. Vi har fasat ut en del undantag, men mycket arbete återstår. En del nedsättningar och undantag kommer nog att vara svåra att ta bort utan att det görs en bredare översyn på vissa områden. Men vår riktning är tydlig. Vi ska inte subventionera miljöskadlig verksamhet – tvärtom. Vi står bakom principen att förorenaren ska betala. Det är en helt fundamental princip i miljöpolitiken. Integreringen av Agenda 2030 är nog en fråga som vi kommer att behöva återkomma till i kammaren, på myndigheter och inom regeringen. Det är kanske inte så mycket för att vi närmar oss 2020, som man skriver om i motionen, som för att det är ett bredare sätt att närma sig dessa frågor. Men med det sagt tror jag att alla förstår att detta är en grannlaga uppgift. Bredden i hur målen formuleras är viktig, men det får inte gå ut över den stringens som finns i miljömålssystemet. Och vi måste vara försiktiga så att det globala perspektivet i agendan, som är nog så viktigt, inte urholkar de svenska miljömålen enligt den devis som ibland visar upp sig i dessa sammanhang: att vi ändå är för små för att det vi gör ska spela någon roll. Jag menar inte att det skulle vara agenda – det tror jag verkligen inte. Det är som har skrivit motionen. Vi delar ambitionen, och som jag sa tror jag att vi kommer att behöva återkomma till frågan på olika sätt och på olika nivåer. Det gäller också miljömålsarbetet. Betänkandet innehåller två tillkännagivanden från de borgerliga partierna och . Det första handlar om att förenkla och snabba upp handläggningen av tillståndsprocesser enligt . Ett liknande tillkännagivande riktades även , både från detta utskott och från näringsutskottet. Jag tycker att tillkännagivanden helst inte ska göras slentrianmässigt. Då kan det vara viktigt att titta på om det har hänt något på området sedan sist. Det är viktigt att påpeka att redan när vi stod här och antog ett sådant tillkännagivande innehöll betänkandet en rad olika initiativ som tagits för att förenkla tillståndsprocesserna och korta handläggningstiderna. Vi kan också konstatera att även nya initiativ och beslut har tillkommit . En rad myndigheter har haft i uppdrag att jobba med att effektivisera sin handläggning. har haft ett särskilt uppdrag att kartlägga handläggningstiderna och vad långa handläggningstider får för konsekvenser för företagens konkurrenskraft och att komma med förslag till förbättringar. Uppdraget slutredovisades , och ärendet bereds inom . Sedan gäller det de mer konkreta frågor som togs upp i tillkännagivandet om så kallade gröna gräddfiler, alltså att miljöförbättrande åtgärder ska ges en mer skyndsam handläggning, och om att sätta olika tidsgränser utifrån ärendetyp. Denna typ av frågeställningar finns med i den interna utredning som pågår i och som ska vara klar . Inte minst föreslog regeringen förändringar i som vi behandlade i utskottet och här i kammaren . Det antogs ett nytt sjätte kapitel i som handlar om miljöbedömningar. Ändringarna syftade bland annat till att tydliggöra att miljökonsekvensbeskrivningar bara ska göras när det är miljömässigt motiverat. Vi fattade också beslut som tydligare ringar in vad en miljökonsekvensbeskrivning ska vara. Det är viktigt för förutsägbarheten för de aktörer som arbetar med tillståndsprocesserna, såväl för företagen som för dem som handlägger ärendena. En annan förändring som gjordes var att man skilde mellan en stor och en liten miljökonsekvensbeskrivning, med olika kravnivåer. Det förväntas såklart påverka positivt när det gäller omfattningen av utredningarna i relation till behoven. Förändringarna i trädde i kraft . Och i detta betänkande, när vi behandlade regeringens proposition, skrev vi ihop oss som ett enigt utskott kring vikten av att följa utvecklingen – på kortare sikt, senast , vad gäller myndigheternas handläggning och arbete och på kring praxis när tillräckligt många avgöranden i högsta instans kommit. Trots detta, fru talman, riktar nu de borgerliga partierna och ännu ett tillkännagivande i frågan. Det går naturligtvis att förstå att det kan finnas en frustration. Detta är frågor som vi alla stöter på när vi är ute och träffar företag och branschorganisationer. Men man måste också ha respekt för att det är svåra frågor och att de tar tid om vi inte vill skapa nya problem. Det är också många saker som inte bör regleras i detalj i denna kammare. Det kan nämnas att , andra myndigheter, gruvornas branschorganisation samt ett antal företag och länsstyrelser gemensamt under ledning av har tagit fram en handbok som ska underlätta prövningen av gruvverksamheter, särskilt avseende utsläpp till ytvatten. Det är ett bra exempel på samarbete – och det finns fler – som inte kan detaljstyras från denna kammare eller från . Medvetenheten om att tillståndsprocesserna behöver förbättras och effektiviseras finns såklart i branschen men också i myndigheter och här hos oss. Oppositionen får såklart skriva vilka tillkännagivanden de vill. Men, fru talman, det är en vidöppen dörr som de försöker slå in, vilket faktiskt också framgår av deras egen tillkännagivandetext. Det andra tillkännagivandet, fru talman, är nästan detsamma som ett av de tillkännagivanden som behandlades i den tidigare debatten – det om ersättningsmodeller vid skydd av skog. Tillkännagivandet i detta betänkande är lite bredare än så, men läser man motionen som ligger till grund för det ser man att det framför allt handlar om ersättningar för skydd av skog. , min kollega, redogjorde tydligt för vår hållning i den föregående debatten, alltså att äganderätten är en grundläggande del av vårt samhälle och att den skyddas i grundlagen. Det pågår olika rättsprocesser och analysarbeten i fråga om domar som är svåra att föregripa. Och som har påpekats ett antal gånger här inne måste man, oavsett ersättningsmodell, avsätta pengar för att skogsägare ska få ersättning för den skog som skyddas. Det har framförts att det är lite tråkigt att här tala om budget. Det är klart att det kan bli det om man är i den situation som flera av partierna här är i: att de har anslagit mindre pengar till den här typen av ersättningar. Det är såklart så att man inte kan utesluta att man kan hitta nya och bättre modeller som också blir billigare för att man portionerar ut pengar . Men samma debattörer har beskrivit situationen som väldigt akut och har anslagit mindre medel i sina budgetar. Det kan man fundera över. Med det vill jag yrka bifall till de delar av betänkandet som Socialdemokraterna står bakom. 163 (M): har vi alltså att debattera, som föregående talare nämnde, miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 19, Övergripande miljöfrågor. Det, fru talman, är lite av ett gott-och-blandat-betänkande. Skämt åsido är det ett ganska spretigt betänkande som rör frågor om ekosystemtjänster och subventioner men framför allt frågor om tillstånd och tillståndsprocesser. Även fjolårets betänkande och debatt dominerades av just tillståndsfrågorna. Låt mig börja med att återvända till fjolårets betänkande och riksdagsbeslut. Under fjolårets debatt lyfte jag fram att miljöprövningarna är ett av miljöpolitikens mest centrala verktyg och att utgör grunden för en samlad och integrerad miljöprövning som belyser de många olika miljöeffekter en verksamhet kan tänkas ha. Men jag lyfte också fram att är långt ifrån perfekt och att miljöprövningen dras med stora problem och brister. Inte minst har vi problem med väldigt långa handläggningstider. Det är ett problem som vi inte har blivit av med . Alliansen gjorde mycket för att förbättra och effektivisera miljöprövningarna. Men det arbetet måste uppenbarligen fortsätta, för vi är långt ifrån en situation med rimliga handläggningstider. Handläggningstiderna är ett gissel och något som regeringen måste jobba vidare med. Tidskrävande processer ger nämligen dyra notor som företag, privatpersoner, skattebetalarna och inte minst miljön får betala. Utdragna tillståndsprocesser gör att investeringar i blir dyrare och gör att vi förlorar konkurrenskraft och skatteintäkter liksom jobb. Utdragna tillståndsprocesser gör också att miljöförbättrande investeringar i befintliga anläggningar senareläggs och att nya verksamheter dröjer eller i värsta fall inte alls blir av. Mot denna bakgrund riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta ytterligare steg för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna så att det bland annat skapas incitament och bättre förutsättningar för företag som vill vidta miljöförbättrande åtgärder i sina verksamheter. Lite mer konkret innebar det bifall för två moderata motioner som handlade om att pröva möjligheten att vid tillståndshantering införa en så kallad grön gräddfil. Det är helt enkelt ett slags snabbspår i tillståndsprocessen för företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder som behöver miljötillstånd. Av årets betänkande framgår att det inom , och det nämnde , pågår en utredning om bland annat just detta. Uppdraget ska dock slutredovisas först efter valet. Med denna regering kommer det alltså inte att hända något konkret. Det, fru talman, gäller ju rätt generellt. Vi behöver helt enkelt en ny regering för att få saker och ting att hända. Från och Alliansens sida är vi verkligen angelägna om att skapa en bättre fungerade och effektivare miljöprövning. I detta betänkande finns ett tillkännagivande till regeringen om att reformera tillståndsprocessen ytterligare. Det kan sägas bygga vidare på fjolårets tillkännagivande i det betänkandet och handlar om att tillståndsprocesserna liksom tillsynen bör beakta de samlade miljöeffekterna på ett bättre sätt utifrån en riskbaserad prövning och effektivare myndighetsutövning. Rent generellt skulle jag vilja säga att vi i behöver bli bättre på att göra riskbedömningar och få till tillstånds- och tillsynsprocesser där nytta och kostnad är proportionerliga. enades vi fem partier som stod bakom energiöverenskommelsen om hur vattenverksamheten ska kunna få moderna miljötillstånd. I det arbetet var en mycket viktig utgångspunkt för och övriga allianspartier att tillståndsprocessen, inte minst för den småskaliga vattenverksamheten och vattenkraften, inte skulle bli alltför administrativt och ekonomiskt betungande. Vi måste helt enkelt säkerställa att våra skattemedel liksom företags och privatpersoners resurser används på rätt sätt och inte äts upp av administration och tillståndsprocesser utan att resurserna först och främst kan läggas på verkliga miljöåtgärder och värdeskapande investeringar. Moderat miljö- och klimatpolitik handlar om att politiken måste vara effektiv och resultatinriktad. Därför kommer vi fortsatt att driva på för att skapa tillståndsprocesser för miljötillstånd som är just det, effektiva och resultatinriktade. Som jag inledningsvis sa är detta ett rätt spretigt betänkande. När jag nu går över till betänkandets andra förslag till tillkännagivande blir det ett ganska tvärt kast.