prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — Vi vill att dessa nätverk, denna kunskap och denna miljö ska ha ett fortsatt uppdrag som och få utökade resurser, för det finns mycket mer att göra – att bygga vidare på det som finns i stället för att riva ned, som regeringen valde att göra. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Frågan om kvinnors och mäns lika rättigheter skär genom alla politikområden, metoo likaså. Demokratiska rättigheter, ekonomisk frihet och kroppslig integritet är alla tre viktiga storheter för att vi ska nå ett jämställt samhälle. Vi har sex jämställdhetspolitiska mål. Ett av målen särskiljer sig genom att det handlar om något som inte bara är ett hinder för jämställdhet utan också oftast bryter mot lagen, och det är mäns våld mot kvinnor. För att uppnå alla tre delar krävs ett systematiskt arbete med alla de uppsatta målen. I detta arbete finns oändliga utmaningar, som har att bita i. De har att göra rätt länge utan att behöva ta över vad andra redan har gjort. Vi har en mycket uppdelad arbetsmarknad. Kvinnors företagande är satt under hot, inte bara av krav från finansiärer och marknaden utan i allra högsta grad av nuvarande regering. Vi har osakliga löneskillnader. Ansvaret för familj och hem ligger fortfarande tungt på kvinnorna, särskilt i LO-kollektivet. Trots att kvinnorna är mer välutbildade tar det stopp alltför långt ned på karriärstegen. Vi väljer fortfarande utbildning och arbete efter kön. Kvinnor har betydligt högre sjukskrivningstal. Nyetablerade kvinnor har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Och vi har fortfarande – 2018 – inte haft en kvinna på statsministerposten. Men den saken kan i och för sig lösas . Så nog finns utmaningar på området – nog med utmaningar för att hugga tag i – utan att vi behöver avlöva dem som redan byggt upp kunskap och kompetens. har föreslagit en genomgripande utredning för att kartlägga kostnaderna för ojämställdhetens konsekvenser, för att bättre kunna bedöma vilka åtgärder som behövs och var insatserna gör bäst nytta. Om metoo varit och är en revolution och har fått många fler att förstå det som många av oss sagt länge skulle en sådan utredning även vara en murbräcka för politiska förslag som skulle göra skillnad. Vi skulle säkerligen inte vara helt överens då heller, men vi skulle bygga våra olikheter på en gemensam grund av kunskap. Jag står självklart bakom alla våra reservationer och vårt särskilda yttrande men yrkar för tids vinnande bifall bara till reservationerna 2 och 11. 73 (V): vill se ett rättvist och jämlikt samhälle. På samma sätt som ojämställdhet påverkar och inskränker vardag, ekonomi och livsvillkor för kvinnor påverkar och inskränker diskriminering människors vardag, ekonomi och livsvillkor. Därför är ojämställdhet och diskriminering ett hinder både för jämlikhet och rättvisa och för människors möjlighet och frihet att leva sina liv. har vi hört ett vrål från kvinnor över hela världen. Metoo-rörelsen är verkligen en revolution, och vi kan inte bara gå vidare som vanligt. Skammen är inte längre kvinnors att bära. I har över 70 000 kvinnor gett sina vittnesmål, och berättelserna fortsätter att forsa fram. De kommer från kvinnor i vården, skolan, försvaret, medierna och handeln och från kvinnor här i kammaren. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Ingen kan längre blunda för omfattningen av de problem som många av oss har levt med hela vårt liv. De skär genom hela vårt samhälle, och det handlar om män med alla tänkbara åldrar, bakgrunder och positioner. har fått igenom satsningar på 120 miljoner i vårändringsbudgeten just för åtgärder som kan hjälpa till i frågor kring metoo. Det handlar om fortbildning för lärare i sex- och samlevnadsundervisningen, om kunskapslyft för socialsekreterare när det rör våld i nära relationer, om kompetensutveckling för regionala skyddsombud – en mycket viktig fråga – och om utbildningsinsatser för bland andra jurister och domare. Till det kommer även satsningar på kvinnojourerna, vilket är något som vi har fått igenom även i tidigare budgetar. I grund och botten handlar jämställdhet om att få ett slut på mäns överordning. Som feministiskt parti genomsyras hela politik av just detta. Makt måste flyttas, vilket tätt hänger samman med den ekonomiska jämlikheten mellan kvinnor och män. För den kvinna som utsätts i hemmet är det helt avgörande att inte vara ekonomiskt beroende av sin partner för att kunna lämna honom när han slår. Vi måste ha anständiga pensioner och en fungerande sjukförsäkring. För att sluta inkomstklyftan mellan män och kvinnor måste man vara beredd att agera. Där är en individualiserad föräldraförsäkring ett steg. Men löneskillnader på arbetsmarknaden är en annan. Det är detta, som ligger inom arbetsmarknadsutskottets område, som jag kommer att fokusera på just . Kvinnors genomsnittliga månadslön var av mäns lön. Löneskillnaden mellan kvinnor och män var . Det betyder att en genomsnittlig kvinna tjänar mindre än en genomsnittlig snubbe. Och det gör naturligtvis i sin tur avtryck i pensionerna. Siffrorna gäller efter att deltider har räknats upp till heltider. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män minskar successivt , men utvecklingen går fruktansvärt långsamt. Med nuvarande takt kommer det att dröja till 2050 innan vi når jämställda löner. När jag tittar på mina döttrar tänker jag att patriarkatet måste få ett slut innan de kommer ut på arbetsmarknaden, men det går för långsamt. Den huvudsakliga orsaken till löneskillnaderna mellan kvinnor och män är att det finns en strukturell lönediskriminering av kvinnodominerade branscher. Yrken som i huvudsak innehas av kvinnor värderas systematiskt lägre än likvärdiga yrken som innehas av män, trots att yrkena kan ha ungefär samma svårighetsgrad. Då har vi ett medlingsinstitut. Ett av uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter för löneökningen. Det är det som vi kallar för märket. Men myndigheten ska också verka för jämställda löner. Det är helt uppenbart att dessa mål i praktiken har kommit att stå i motsättning till varandra. Märkets normerande roll gör att löneskillnaderna mellan traditionellt kvinnodominerade yrken och traditionellt mansdominerade yrken inte bara befästs utan också ökar. Motsättningen mellan bägge uppdrag aktualiseras i samband med avtalsförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. har i varje avtalsrörelse slagit fast att myndigheten inte kommer att medverka till några avtal som överstiger den löneökning som industriavtalet ger. Det har varit en tydlig signal till arbetsgivarna att de inte ens behöver förhandla om de jämställdhetssatsningar som flera kvinnodominerade fackförbund har begärt. tolkning av uppdraget innebär därmed en stark signal till fackförbunden att det inte är någon idé alls att prioritera strukturell utjämning av löneskillnader mellan män och kvinnor genom ändringar i relativlönerna mellan olika yrkesgrupper. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Om de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken ska kunna åtgärdas måste lönerna i de kvinnodominerade branscherna kunna öka i en mycket snabbare takt än i de mansdominerade. Det kräver en ändring av uppdrag. Begreppet ”väl fungerande lönebildning” bör per definition även omfatta att man systematiskt utjämnar de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Det skulle knappast innebära en mer omfattande statlig styrning av lönebildningen än den nuvarande tolkningen, där industrinormens tak för alla avtal bidrar till att upprätthålla strukturella löneskillnader. är en myndighet varigenom staten uttrycker en ståndpunkt. Därför vill att uppdrag ska förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att man inte kan göra aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Därmed yrkar jag bifall till reservation 8 som handlar om just detta. Även diskriminering är, som sagt, ett hinder för rättvisa, jämlikhet och människors frihet i både vardags- och arbetsliv. Frågan om rätt till tolktjänst i arbetslivet är helt central för dövas och hörselskadades rätt och möjlighet att leva ett liv fritt från vardagliga hinder och vara en del av arbetsmarknaden. En förhållandevis ny dom från Arbetsdomstolen aktualiserade frågan när den slog fast att det inte var diskriminering när avbröt rekryteringen av en döv lektor, även om arbetsgivaren erkände att hen var den mest kompetenta kandidaten. Rekryteringen avbröts endast för att högskolan ansåg att kostnaden för tolk var orimlig för arbetsgivaren att bära. Konsekvensen av denna dom blir att personer med hörselnedsättning som behöver tolkning med nuvarande regler kan diskrimineras helt lagligt. skriver: Dagens tolktjänst har allvarliga brister. Det är ofta oklart vart man ska vända sig för att få tolk och vem som ska betala för det. Hörselskadade, döva och dövblinda kommer ofta i kläm mellan tolkcentral, Arbetsförmedlingen, arbetsgivare, utbildningsanordnare och andra parter. Detta får särskilt allvarliga konsekvenser inom arbetslivet, där det händer att arbetstagare inte kan göra sitt jobb, missar anställningar och får andra problem. Det är just detta vi ser i den nya domen, att personer till och med kan missa möjlighet till anställning på grund av detta. anser därför att det bör tillsättas en ny statlig utredning om hur ska få fler behöriga teckenspråkstolkar på arbetsmarknaden. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 18. 74 (L): Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Liberalerna är ett feministiskt parti. Feminismen är för oss en avgörande frihetsfråga. Jämställdhet är en självklar del i liberalismens kärna. Det handlar om att alla ska ha samma frihet att välja sitt eget liv. Människor är i första hand individer, inte ett kön, och de ska bli bedömda efter sin kompetens och inget annat. Könet ska aldrig tillåtas diktera livsvillkor, utan endast kompetens och strävsamhet ska kunna avgöra vart du är på väg här i livet. Liberalerna har en jämställdhetshistoria som börjar i rösträttskampen för kvinnor och män. Trots stora framsteg kvarstår dock många utmaningar. Löneklyftan mellan kvinnor och män minskar gradvis, men inte tillräckligt snabbt. I dagens skiljer det ca 3 miljoner i livsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna. Kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner än traditionellt manliga yrken och kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. Liberalerna utgår från sådana fakta. Vi ser hur individer drabbas och erkänner strukturerna som begränsar individers friheter och möjligheter att delta fullt ut i samhället. Det gäller särskilt kvinnor, vilket uppdagades under metoo-debatten. Och vi försöker arbeta för att förändra sakernas tillstånd. Det är detta som gör Liberalerna till ett feministiskt parti. Liberalerna värnar en valfrihetsbaserad välfärd och allt som öppnar upp för entreprenörskap i kvinnodominerade sektorer. Kvinnor som arbetar i offentlig sektor har ofta en gedigen utbildning men får inte valuta på lönekontot för investerad tid i utbildning. Den som utbildar sig till viktiga yrken som ämneslärare, barnmorska eller förskolechef – detta är exempel på kvinnodominerade yrkesgrupper med långa akademiska utbildningar – får mindre pengar under sitt yrkesliv än den som väljer att inte plugga vidare. Det ska inte vara på det sättet. Vi i Liberalerna har därför beslutat oss för att satsa på karriärtjänster i kvinnodominerade yrkesgrupper, som lärare och specialistsjuksköterskor. Vi vill därutöver sänka den statliga inkomstskatten så att fler får behålla mer av sina hårt inarbetade löner. Våra skatter ska belöna den som utbildar sig och tar ansvar på jobbet. Det tjänar vi alla på. Ingen ska behöva vara rädd för att bli utsatt för våld i hemmet eller i nära relationer. Vi vill därför allokera mer resurser till arbetet mot våld mot barn och till att fler som förföljer sin expartner ska få elektronisk fotboja. Vi vill också ge landets kvinnojourer långsiktiga och rimliga ekonomiska villkor. Det handlar om varje kvinnas rätt att känna sig trygg och om friheten att bestämma i sitt eget hem och över sin egen kropp. I detta betänkande om jämställdhet och diskriminering från allmänna motionstiden finns många bra ambitioner formulerade. 92 yrkanden behandlas. Dessvärre avslås samtliga. Jag vill i detta sammanhang framhålla Liberalernas reservationer i betänkandet. För tids vinnande kommer jag att yrka bifall endast till reservation 3 om jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation. Men jag står självfallet bakom samtliga våra reservationer. Reservation 3 handlar om en av allra största utmaningar: integrationen. Liberalerna anser att det är beklagligt att den nya målstrukturen för jämställdhetspolitiken inte är utformad på ett sätt som lyfter fram de oroväckande skillnaderna mellan könen vad gäller nyanländas etablering i det nya landet. Skillnaderna syns på i stort sett alla samhällsområden, från skola till arbetsmarknad och från föräldraskap till pensioner. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering För att synliggöra jämställdhet som en prioriterad uppgift i integrationsprocessen föreslår Liberalerna ett nytt delmål under integrationen. Det handlar om förväntningar, skyldigheter och rättigheter till ett självständigt liv. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaden fortsätter dessvärre att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa. Kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl psykiska som fysiska arbetsrelaterade besvär. Att förbättra arbetsmiljön för kvinnor är en viktig del i att minska sjukfrånvaron. Därför anser vi liberaler i en av våra reservationer att ytterligare åtgärder måste vidtas. Liberalerna har tidigare även påtalat att regeringens jämställdhetspolitik inte uppmärksammar företagarfrågorna i tillräcklig utsträckning. Den kritiken står vi fast vid. En jämställdhetspolitik utan företagarperspektiv riskerar att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. Vi ser siffror som pekar på att av allt riskkapital går till män och på att färre än av alla företagare är kvinnor. Det finns dock en sektor som sticker ut. Där är antalet företag som drivs av en kvinna snarare , till skillnad från i övriga sektorer. Det handlar om välfärdssektorn. Ja, ni hörde rätt! Det är just den sektorn som Socialdemokraterna och kirurgiskt målat upp som ond och girig. Det är en sektor där möjligheten att bedriva verksamhet ska ödeläggas. För Liberalerna är det en prioritering att öka kvinnors företagande. När det gäller åldersdiskriminering förstärktes skyddet 2013, inte minst genom Alliansens och Liberalernas försorg. Det finns emellertid en rad undantag: förlorar man rätten att vara kvar i arbetslivet, och personer med funktionsnedsättningar förlorar sin rätt till daglig verksamhet. upphör också bilstödet för den som har en funktionsnedsättning och behöver bilen för att kunna arbeta. Villkoren i bank, försäkringar med mera försämras likaså. Av de omkring 300 anmälningar om åldersdiskriminering som har kommit in till har bara en handfull lett till åtgärder. Vi liberaler anser framför allt att mer behöver göras för att komma åt åldersdiskrimineringen. Och vi behöver en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa om den får avsedd effekt. En sådan översyn skulle kunna inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med mer fristående antidiskrimineringsbyråer. Avslutningsvis vill jag framhålla vikten av att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt och jämställt samhälle, där människors bakgrund inte ska avgöra deras framtid. Som liberal känner jag mig extra stolt över en jämställdhetshistoria som börjar med rösträttskampen för kvinnor och män och kampen för särbeskattning. Jag är stolt över stora liberala förkämpar som , ”fröken ” eller , och de mer samtida jämställdhetsministrarna . Stort tack till er! Och stort tack till er som komma skall! 75 (KD): Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 4 och 11. Jämställdhetspolitik handlar i grund och botten om värderingar och människosyn och om att kvinnor och män ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter genom hela livet. Ingen ska diskrimineras på grund av könstillhörighet, och ingen ska ta sig rättigheter som förminskar eller kränker det motsatta könet. Genom historien har modiga kvinnor men också män kämpat emot förtryck och orättvisor som har drabbat och fortfarande drabbar kvinnor runt om i världen. kränks kvinnors människovärde just på grund av att de är kvinnor. Det tycks inte minst som att det sexuella förtrycket sitter djupast, oavsett var i världen vi befinner oss. Arbetet för jämställdhet kommer aldrig att ta slut, eftersom det bottnar i värderingar och en etik som varje ny generation måste återvinna. Till skillnad från en del andra politiska strömningar går inte kristdemokratisk jämställdhetspolitik ut på att allt ska vara fördelat exakt lika, eller på att människors fria val ska vara ett uttryck för strukturella förtryck. Att fritt kunna forma sitt eget liv och få respekt för sina livsval är en viktig del i ett demokratiskt och fritt samhälle. Den friheten får aldrig inskränkas med jämställdheten som täckmantel. I jämställdhetsdebatten finns det tyvärr ibland tendenser att se grupp framför människa. Självklart finns det strukturer i vårt samhälle som bland annat missgynnar kvinnor. Och de strukturerna ska vi se, erkänna och analysera. Men när lösningarna och skuldbeläggningen blir kollektiv strider det mot den kristdemokratiska principen om det okränkbara människovärdet. Vi får inte förminska människor till att enbart representera ett visst kön, en viss ålder, en viss etnicitet eller en viss sexuell läggning. Vi är alla unika personer där könstillhörigheten utgör en del men långt ifrån allt. Jämställdhetsfrågan får inte heller bli endast en kvinnofråga. Det finns områden där män som grupp faktiskt har en sämre utveckling än kvinnor. Det är viktigt att ta också de områdena på allvar, även om det största fokuset i jämställdhetsdebatten naturligtvis ska ligga på kvinnor. Men i skolan presterar pojkar betydligt sämre än flickor, och den skillnaden har ökat . Det är ett oroväckande tecken. Bland hemlösa och missbrukare – kanske den mest sköra och utsatta gruppen i vårt samhälle – är en överväldigande majoritet män. Även bland brottsoffer som är utsatta för våld är den stora majoriteten män. Även om jämställdhetsdebatten av naturliga skäl ofta har kvinnor och det kvinnliga perspektivet i fokus får vi inte glömma bort de delar där pojkar och män som grupp drabbas hårdare än flickor och kvinnor. Bland annat av dessa anledningar är vi kristdemokrater kritiska till hur delmålet om att stoppa mäns våld mot kvinnor är formulerat. Det är olyckligt att ha ett mål som skuldbelägger män som kollektiv, vilket målbeskrivningen faktiskt gör. Man glömmer också bort de pojkar och män som faller offer för våld i en nära relation, antingen genom hederskultur eller från en manlig eller kvinnlig partner. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi vill därför att målet om mäns våld mot kvinnor kompletteras så att även våld i nära relationer inkluderas, liksom våld som sker i hederns namn. Om vi missar dessa delar missar vi en stor och viktig del av jämställdhetsarbetet. Delmålet om att uppnå en jämn fördelning av det obetalda hemarbetet menar är ett typexempel på ett område som politiker inte ska in och peta i. Även om målet i sig naturligtvis är lovvärt innebär det att det också blir fritt fram för politiker att föreslå åtgärder för att målet ska uppnås. Vi har redan sett hur en utredning vill öka styrningen av uttaget av föräldraförsäkringen, och jag befarar att detta bara är ett första steg. Vi måste respektera enskilda människors och familjers egna val. Alla familjer är inte lika; livsval och livssituationer ser olika ut och kan också variera i en och samma familj. Detta måste vi ha respekt för. Att med politiska medel tvinga, kvotera och förmana skapar inget bra samhälle, och det kommer alltid att vara enskilda som hamnar i kläm i ett sådant system. Vi kristdemokrater vill detaljreglera så lite som möjligt och i så stor utsträckning som möjligt överlåta makten till enskilda och till familjer. kommer människor att göra val som vi i politikerkollektivet kanske inte gillar, men det måste vi acceptera. Och politiker ska inte in och reglera det obetalda hemarbetet – det sköter familjerna bäst själva. Ett av de starkaste uttrycken mot jämställdhet är hedersvåldet och hedersförtrycket. Fenomenet är betydligt mer utbrett än vad många av oss kan föreställa oss. Det rör sig inte om några obskyra hushåll i några obekanta stadsdelar, utan detta är ett vanligt förekommande fenomen som både pojkar och flickor utsätts för. Det strider mot varje del av den värdegrund och den etik som vårt svenska samhälle bygger på och som det ska bygga på även framgent. Vi har i varit för naiva i synen på hedersförtryck. gick det knappt att beröra ämnet utan att rasistkorten började hagla. Många argumenterar för att man inte kan skilja på olika typer av våld utan säger att hedersförtryck är ett manligt förtryck precis som allt annat våld och att det bygger på patriarkala strukturer. Det gör sannerligen hederskulturen. Hedersförtrycket är dock en kategori för sig, där värderingen är att familjens heder står över enskilda familjemedlemmars integritet och människovärde. Det här är värderingar som kan påverka hela samhällen och hela stadsdelar, och vi ser hur vissa stadsdelar i våra storstadsområden är påverkade av hederskultur. Alliansen vill därför i en gemensam motion uppmärksamma denna problematik i de stadsdelar där hederstänkandet är vanligt förekommande. Att de rödgröna partierna inte riktigt har förstått problematiken är uppenbart när man läser utskottets ställningstagande. Där förklaras hederproblematiken som sprungen ur socioekonomiska förhållanden, och där sägs att det skulle vara sociala klyftor som föder hederstänkande och hederskultur. Det är faktiskt uppseendeväckande att de rödgröna partierna är fast i detta tänkande – som om det är som land som göder och skapar hederskulturer. Det är en skymf mot och våra värderingar att påstå något sådant. Hederskultur är en värdering som en del bär med sig till från sina hemländer och som går vidare från en generation till en annan. Det har ingenting med socioekonomiska klyftor att göra, utan det har med värderingar och människosyn att göra. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering har kommit långt i jämställdhetsarbetet. Det ska vi vara stolta över, och vi kan tacka många modiga kvinnor genom historien. Segern kan dock inte tas för given. Jämställdhetsfrågan måste vara levande, eftersom den har med värderingar och människosyn att göra. Politiken ska dock hålla tassarna borta från det som är upp till enskilda människor att själva besluta om. Jämställdhet får inte bli en täckmantel för att driva igenom socialistisk klåfingerpolitik. Jämställdhetsfrågan är en frihetsfråga, och det ska den också få förbli framöver. 76 (SD) replik: Vi ligger inte jättelångt från varandra i just detta betänkande, . Vi har många gemensamma ingångar, och jag blev på det stora hela väldigt glad av att höra mycket av det som sades i anförandet. Min fråga är mer av en nyfiken karaktär. Jag nämnde i mitt eget anförande att vi har valt att inte stödja er reservation när det gäller förslaget om hedersrelaterat våld i vissa miljöer. Detta beror helt enkelt på att det enda den säger är att man ska uppmärksamma att det finns. Jag undrar hur man har tänkt i fråga om de konkreta följdeffekterna av ett sådant uppmärksammande av att situationen finns i vissa områden till skillnad från andra.