prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — kommer det med jämna mellanrum rapporter om att det har inträffat dödsfall i arbetsmiljö. Det är dödsfall där en far, en son eller en bror – eller vem det nu är – inte kommer hem från sitt arbete . Det handlar om ett hållbart arbetsliv, vilket innebär att man ska kunna jobba till dess man blir pensionär. Man ska orka hela vägen fram. Det handlar också om den psykosociala arbetsmiljön. Vi ser att många slås ut. Det som har skett är att vi har satsat pengar och resurser för att detta ska kunna genomföras. Vi har stärkt med 100 nya arbetsmiljöinspektörer. Vi har byggt ut företagshälsovården. Vi har startat ett nationellt centrum för insamling och spridning av kunskap om forskningsresultat om arbetsmiljön, vilket är beläget i . Vi har gjort det svårare att stapla visstidsanställningar på varandra, för även arbetstiden är en viktig del när det gäller att skapa en bra arbetsmiljö. Vi har kommit loss när det gäller heltid som norm på arbetsmarknaden, och då tänker jag framför allt på offentlig sektor. Det finns också utredningar som är på gång när det gäller andra delar av arbetstidsuttaget, och då tänker jag framför allt på detta med hyvling och delade turer. Vi har även varit tydliga med att vi vill ta bort den allmänna visstidsanställningen, och vi har skapat kontakt mellan olika myndigheter för hårdare tag mot arbetslivskriminaliteten. Detta är en del av det som har skett under den mandatperiod som har gått men också det vi vill fortsätta med . Jag hoppas nu innerligt att vi får en regeringskonstellation som kommer att värna arbetsmiljön, värna arbetslivet och, i allra högsta grad, värna det goda arbetet. 66 (M): Det är det också på landets akutmottagningar, där chefen vid eftermiddagsfikat frågar vilka av specialistsjuksköterskorna som kan ställa upp på helgpass . Höstförkylningarna har slagit till, och förutom personalflykt och personalbrist gör sjukdomsfall att det är tufft att få helgpassen att gå ihop. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Detta är en väldigt vanlig fråga runt om på många av landets akutmottagningar, där välfärdens kärna – medarbetarna – förväntas ställa upp och räcka till lite till. De förväntas jobba extra och jobba lite till. Just dessa nyckelgrupper i välfärdens kärna utgörs ofta av kvinnor. Det är de som får frågorna: Kan du jobba lite till? Kan du ställa upp? Många har yrken som är ett kall, och ställer de självklart upp. Men lönar det sig, fru talman, att ställa upp – att anstränga sig och att värdera fredagsmyset med familj och barn lägre än behovet av att någon jobbar lite extra? Den avgående socialdemokratiska regeringen har fört en skattehöjarpolitik. Skatterna har höjts med 60 miljarder och de offentliga utgifterna med 100 miljarder. Trots det står vi med stora utmaningar i välfärdens kärna – personalflykt och personalbrist. Många av trotjänare i välfärdens kärna har också drabbats av skattehöjarpolitiken eftersom de numera räknas som höginkomsttagare. Ja, ni hörde rätt: En barnmorska, en specialistsjuksköterska, en gymnasielärare, en biomedicinsk analytiker eller en röntgensjuksköterska räknas i Socialdemokraternas som höginkomsttagare. För dem lönar det sig inte att anstränga sig lite till. För dem lönar det sig inte att jobba extra eller lördag, även om patienterna och de äldre skulle vilja ha och behöver den hjälpen. Så snett slår nämligen Socialdemokraternas skattehöjarpolitik. Den slår rakt in i plånböckerna på många av de medelinkomsttagare runt om i vårt land som kämpar extra, anstränger sig och vill vara till hjälp och vara till lags. Det är dags att vi bryter upp och ändrar det här. Det är dags att får en ny regering på plats som ser till att det alltid, i alla lägen, lönar sig att anstränga sig. Många av dessa grupper har inte bara pluggat på , utan de har pluggat på . De har höga studieskulder. De vet att ansträngning lönar sig – men inte i Socialdemokraternas . Därför måste få en ny regering på plats. Det ska löna sig att anstränga sig. Det ska löna sig att vidareutbilda sig. Det ska löna sig att jobba lite extra för att vara just den där nyckeln i välfärdens kärna. Men då krävs det en ny skattepolitik som verkligen ser till att sjuksköterskor och lärare inte räknas som höginkomsttagare. Vårt mål är att ingen lärare eller sjuksköterska ska räknas som höginkomsttagare och betala statlig inkomstskatt när de jobbar lite extra och anstränger sig när välfärden så väl behöver det. Vi hyllar principen om hälften kvar, fru talman. 67 (S) replik: När jag hörde tala tänkte jag på , den gamle socialdemokratiske ledaren i . Han sa en gång att högern lovar de många vad de vet att bara några få kan erövra. Precis så är det när man talar om de höga, skadliga skatterna. Skatt är ett svårare ord än spetälska för en moderat. Finns det något mer djävulskt att släpa in i denna kammare än skatt? Sedan frikopplar ni intäkter från välfärd, sjuksyrror som ska jobba och annat. Er skattepolitik innebär en massaker på välfärden. 68 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Nej, , det är precis tvärtom. Det är när fler anstränger sig, fler jobbar, fler vidareutbildar sig och fler vill anstränga sig lite till som det blir mer till den gemensamma välfärden. Det är också då vi kan göra ännu mer för att stärka kvaliteten i välfärdens kärna. Det är först när sjuksköterskan, den biomedicinska analytikern och röntgensjuksköterskan känner att studierna lönar sig och att extrajobbet som man gör är bra både för patienten och för att bekräfta ens yrke och ens yrkesgrupp som välfärdens kärna kommer att få den extra kvalitet som vi förväntar oss som patienter och som brukare. Så det är tvärtom, . har väljarna röstat bort denna regering. har röstat bort statsministern. behöver en ny regering. 69 (S) replik: Alla vet att skattepolitik innebär att friheten ska öka för dem med mycket stora inkomster. Men dem som har små inkomster eller som för stunden behöver vårt gemensamma stöd – arbetslösa och sjuka – ska man klippa till. Man ska lagstifta om lägre ingångslöner. Er politik är alltid konsekvent – den är orättvis. 70 (M) replik: Arbete är kärnan för att var och en ska komma till sin rätt och för att samhället ska fungera. Den dag, , som 60 miljarder i skattehöjningar ger bättre välfärd – och den dag 100 miljarder ger bättre välfärd – skulle Socialdemokraterna kunna argumentera som . Men så blev det ju inte. är det personalflykt och personalbrist. Vårdköerna växer, och specialistsjuksköterskorna vill bara ha fler och fler kollegor. Det är resultatet av er politik. Vi hoppas nu att vi får en ny regering som kan genomföra vår politik. 71 (S): Den svenska modellen bygger på att fack och arbetsgivare avtalar om löner och villkor på arbetsmarknaden. De arbetsrättsliga lagarna ger grundläggande trygghet för arbetstagare och konkurrens på lika villkor för företagen. För mig som socialdemokrat är det viktigt att du ska kunna känna dig trygg på jobbet, att arbetsmiljön är bra och att du ska kunna leva på din lön. Det kanske låter som självklarheter, men är det självklart? Alla partier i riksdag säger sig värna den svenska modellen på arbetsmarknaden, men gång på gång kommer högern med förslag som riskerar att radikalt förändra denna modell. Man vill att undantagen i turordningen i lagen om anställningsskydd, LAS, ska bli fler och därmed öka godtycket vid uppsägningar. Om förslagen om försämringar i LAS genomförs förskjuts makten på arbetsmarknaden till arbetsgivarens fördel. Lagen handlar nämligen inte bara om vem som ska gå först vid arbetsbrist, utan turordningsreglerna ger också arbetstagarna en position i förhandlingar som de annars inte skulle ha. De ger facken möjlighet att byta till sig bättre villkor för den som blir av med jobbet mot att arbetsgivaren i större utsträckning får påverka turordningen. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Det man säger sig vilja uppnå genom sina förslag löser parterna i förhandlingar. Högern vill även fördubbla tiden för provanställning . Detta leder inte till att fler anställs men riskerar att leda till missbruk av anställningsformen. är fullt tillräckligt för att en arbetsgivare ska se om du klarar jobbet eller inte. Våra arbetsplatser skulle tystna om anställningen riskeras för att du är lite obekväm. Vem vågar protestera mot bristande arbetsmiljö eller en närgången chef om man har en osäker anställning? vittnar arbetstagare om bristande arbetsmiljö på arbetsplatser med många osäkra anställningar. Problemet för svenska företag är inte att de tappar livsviktig kompetens vid turordningsförhandlingar; problemet är att de har svårt att rekrytera rätt kompetens. Det löser vi inte genom otrygga jobb utan genom stora möjligheter till utbildning, omställning och kompetensutveckling – möjligheter som vi behöver stärka ytterligare. Den svenska modellen har levererat arbetsfred, flexibilitet och produktivitet. har den högsta sysselsättningsgraden i EU, och arbetslösheten sjunker nu i alla grupper. Då ter sig borgerlighetens förändringsiver en aning märklig. Balansen mellan parterna är viktig för att den svenska modellen ska kunna fortsätta leverera. Därför motsätter vi oss högerns krav på att ensidigt försvaga arbetstagarnas ställning, inte enbart för att det skapar otrygghet utan också för att det rubbar maktbalansen. Jag menar att vår modell möter kravet på flexibilitet på arbetsmarknaden. Med tanke på hur osäkra anställningar påverkar människors möjlighet att forma sina liv, skaffa sig en bostad och bilda familj och hur de osäkra anställningarna skapar stress och ohälsa borde vi sträva efter att så få som möjligt arbetar under dessa förhållanden. Därför vill vi socialdemokrater öka tryggheten på arbetsmarknaden genom att avskaffa allmän visstidsanställning. Det finns inget modernt med daglönare. Tillfälliga anställningar har en funktion att fylla på arbetsmarknaden. De ska dock vara ett komplement, och ska de också motiveras. Utan större hinder kan arbetsgivare minska din arbetstid och inkomst oavsett hur länge du har arbetat på en arbetsplats – så kallad hyvling. Detta är verklighet efter en dom i Arbetsdomstolen. Lagen skyddar din anställning, men den skyddar varken tjänstgöringsgrad eller lön. Vi vill stoppa hyvlingen och se till att även dessa situationer omfattas av anställningsskyddet. Är det då en självklarhet med sjysta villkor på arbetsmarknaden? Nej, det är inte självklart. Det är något som är beroende av politisk vilja och politiska beslut, och där står vi socialdemokrater upp för den svenska modellen och en trygg arbetsmarknad för arbetstagare. 72 (M): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Jag gratulerar er båda till era uppdrag! har under den gångna mandatperioden befunnit sig i en högkonjunktur, och den ser ut att hålla i sig ett tag till. Vi har sett hur investeringarna har ökat, både bostadsinvesteringarna och näringslivets övriga investeringar, och våra exportföretag har gått på högvarv. Detta har skett tillsammans med en robust uppgång i hela vår omvärld. Skatteintäkterna har ökat, och fler har ett jobb att gå till. Det skulle kunna vara frid och fröjd. Men vi är många som här och vid många andra tillfällen har påtalat att regeringen har slösat bort en högkonjunktur. Man har inte förberett sig på den lågkonjunktur som kommer att komma, och vi ser hur arbetsmarknaden alltmer tudelas. En högkonjunktur är ett tillfälle då de som står längst ifrån arbetsmarknaden normalt sett har en möjlighet att etablera sig. präglas arbetsmarknaden i i stället av en växande tudelning, där en allt större andel arbetslösa, som till övervägande del består av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre ifrån arbetsmarknaden. Enligt de senaste uppgifterna från Arbetsförmedlingen har antalet arbetslösa minskat totalt sett, men trots dessa goda tider ser vi hur långtidsarbetslösheten biter sig fast och hur andelen arbetslösa bland utrikes födda är . Och trots vad vi har hört här tidigare i debatten är antalet långtidsarbetslösa större än vad det var i början av förra mandatperioden, alltså 2014. Dessutom visar de senaste siffrorna att långtidsarbetslösheten ökar markant bland utrikes födda jämfört med . Vi kan läsa om att pengarna är slut hos Arbetsförmedlingen och att utgifterna för arbetslöshetsersättningen är högre än vad man har räknat med. Regeringen måste därför skjuta till extra medel. Jag får inte riktigt detta att gå ihop. Hur kan det komma sig att vi trots en högkonjunktur kan låta utanförskapet bita sig fast, tillåta att matchningen inte fungerar och låta utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen öka? Särskilt förvånande är det när man får höra här i kammaren om hur bra det går för och för jobben och att såväl arbetsmarknadsministrar som andra ministrar och företrädare vid många andra tillfällen har slagit sig för bröstet när det gäller detta. och Alliansen har under den senaste mandatperioden påtalat att det behövs strukturreformer för att jobbklyftan ska minska. Vi har gjort detta . Alliansregeringen skapade en politik som gjorde det mer lönsamt att arbeta och underlättade för dem som stod längst bort från arbetsmarknaden. Jobbklyftan minskade då. vill stärka drivkrafterna att arbeta genom en sänkning av inkomstskatter för dem med de lägsta inkomsterna. Vi vill skapa fler vägar in i arbete. Vi vill utvidga , införa inträdesjobb och genomföra en bidragsreform som minskar bidragskostnaderna. Det måste löna sig bättre att arbeta. Vi vill införa ett bidragstak, och vi vill inte att man ska kunna stapla bidrag på bidrag. Detta är nödvändigt för att ha råd med välfärden. Detta och mycket mer är vad behöver. Landet behöver ett nytt ledarskap som ser till att vi är rustade inför nästa lågkonjunktur. Vi har inte råd att slösa bort mer tid. Vi behöver en ny regering. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi 73 (S) replik: Jag har noterat att under den borgerliga regeringsperioden skickade Arbetsförmedlingen tillbaka pengar . Det berodde inte på att arbetslösheten hade sjunkit eller på att behoven av arbetsmarknadspolitik blivit mindre utan på att regelverken var så smala och konstiga att det helt enkelt inte gick att använda de pengar som man hade fått till sitt förfogande. finns ett lite bredare program, vilket gör att Arbetsförmedlingen kan använda pengarna och hjälpa människor att komma bort från arbetslöshet och in i en åtgärd som leder till arbete. Samma sak gäller arbetslöshetsförsäkringen. Under tid vid makten kunde så få kvalificera sig för a-kassa att kostnaderna sjönk av detta skäl. har fler rätt till en inkomstbaserad ersättning från a-kassan. Det gör att fler kan försörja sig även i tider då de tillfälligt har förlorat arbetet. Jag vill veta varför tycker att dessa båda saker är ett problem. 74 (M) replik: Min poäng var framför allt att regeringen trots högkonjunkturen inte lyckats med sin arbetsmarknadspolitik. Man har inte genomfört de reformer som har varit nödvändiga, utan vi ser en ökad jobbklyfta. Min poäng är framför allt att extratjänsterna, som vi har talat om , inte ger de effekter som vi alla menar är nödvändiga i denna situation. Jag förstår inte hur man kan slå sig för bröstet och vara stolt över den situation som råder när vi ser en ökande tudelning på arbetsmarknaden. 75 (S) replik: Även måste väl ändå erkänna att aldrig någonsin har uppmätt en så hög sysselsättningsgrad i som vi har ? Att det finns många arbetslösa beror på att chansen att få jobb är större än på mycket länge, vilket gör att fler utgör en del av arbetskraften. Det i sig är en väldigt positiv utveckling. kommer vi inte att behöva göra människor som arbetar fattigare; det lönar sig att arbeta . I stället behöver vi utbildning, utbildning och utbildning för att förse arbetslivet med rätt kompetens. Detta är vad behöver. 76 (M) replik: Vi är helt överens om att vi behöver utbildning. Vi behöver se till att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden kan få utbildning. Faktum är dock att regeringen har misslyckats med sina jobbmål. Man sa att skulle ha lägsta arbetslöshet 2020. Det har vi inte. I stället har vår placering sjunkit och blivit sämre. Jag menar att regeringen inte har genomfört nödvändiga reformer för att se till att står bättre rustat inför nästa lågkonjunktur. 77 (S): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Den socialdemokratiska finanspolitiken skapar sysselsättning, en stark generell välfärd och en rättvis fördelning. Politiken hänger ihop, och den ser till att bygga ett starkare samhälle och ett tryggare . Ett av våra viktigaste löften i valet handlade om att fortsätta ge välfärden den kompetens och de resurser som behövs. har den socialdemokratiskt ledda regeringen återupprustat välfärden med satsningar på . Vi har återställt välfärden till de nivåer som rådde innan alliansregeringen började sänka skatterna och prioritera bort välfärden. Som ett resultat av Löfvenregeringens politik har 300 000 fler människor i vårt land ett arbete att gå till. 100 000 av dessa arbetar inom välfärden. De utgör en betydande och viktig förstärkning av välfärden. Men det räcker inte. Vi ser att behoven ökar i kommuner och landsting. En orsak till detta är att fler barn föds, vilket är positivt. Det ställer dock också krav på att man bygger fler nya förskoleavdelningar. En annan orsak är att andelen äldre i vårt samhälle ökar. Vi lever , och det är förstås glädjande. Fler människor får ett långt och bra liv. Men detta innebär också att en större andel människor har behov av vård och omsorg. Vad som måste till är helt enkelt ett samhällsbygge, och det är något som vi socialdemokrater prioriterar. har vi skjutit till generella statsbidrag om till kommuner och landsting för att de ska kunna möta utvecklingen. Dessa pengar har sannerligen gjort nytta, och många är de kommuner som tack vare dem har fått sin budget att gå ihop. Vi har därtill storsatsat på utbildning med ett kunskapslyft på 100 000 utbildningsplatser i hela landet. Det har vi gjort dels för att människor ska rustas med rätt kompetens för att få jobb, dels för att arbetsgivare ska kunna hitta den kompetens som de behöver. Detta gör att många verksamheter ute i landet både kan få tag på människor att anställa och får de resurser som krävs för att ha råd att anställa dessa människor. När det gäller just denna fråga – skattesänkningar kontra välfärd – finns en konflikt i . Föreställ er att vi i stället hade gjort så som högern vill: röstat emot kompetensförsörjningen och välfärdssatsningar, och sänkt skatten – mest för människor som redan har det mycket gott ställt. Hur hade detta påverkat arbetslösheten, alla ansträngda lärare eller redan långa vårdköer? Detta är inte vad hade behövt, och det är inte heller vad vi behöver. Tack vare den socialdemokratiska politiken har vi vänt det stora underskott som alliansregeringen lämnade efter sig som följd av alla ofinansierade skattesänkningar. har landet i stället ett överskott, vilket gör att vi kan satsa. Och det tänker vi fortsätta göra. Inför valet lovade vi därför att dubbla de generella välfärdspengarna från 10 till 20 miljarder . De behövs för att landet ska hålla ihop. För oss går välfärden före stora skattesänkningar. Så bygger vi landet. 78 (M): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Varningssignalerna från den svenska kommunsektorn kommer i en strid ström, inte bara från den gemensamma organisationen utan även från allt fler kommuner, ekonomer och experter. De ser stora ekonomiska svårigheter framöver för många svenska kommuner. Det finns flera orsaker. Vi har en växande andel äldre, barn och unga i befolkningen, vilket ökar behovet av service. minskar andelen yrkesverksamma i befolkningen. För många landsbygdskommuner förstärks detta ytterligare av att unga arbetsföra lämnar kommunerna och flyttar till större städer. Kvar blir de äldre, de yngre och alldeles för få skattebetalare. Problemen förstärks för kommuner som tagit emot väldigt många nyanlända de senaste fem sex åren. Många kommuner har gjort det frivilligt, eftersom man har sett en möjlighet att fylla tomma lägenheter med hyresgäster och har fått kostnaderna betalda av staten . Men efter hand som statens ekonomiska ansvar upphör som alltför få av de nyanlända kommer i arbete och alltför många i stället tvingas leva på försörjningsstöd urholkas kommunernas ekonomi i snabb takt. Att det fanns många tomma lägenheter berodde oftast på att arbetstillfällena blivit färre i kommunen. finns i stället en massa nyanlända på orter där det inte finns några jobb. De kommuner som till följd av asylpolitiken har hamnat i ett mycket svårt läge är många. Ett exempel är . I en artikel i beskriver kommunchefen läget som väldigt ansträngt. Om det inte kommer nya statliga pengar väntar uppsägningar av personal, säger hon. Hon säger vidare i artikeln rakt ut att de ekonomiska problemen till stor del har att göra med att är en av de kommuner i som har tagit emot flest nyanlända. När statens ersättningar upphör finns kostnaderna kvar. En kommun med stora ekonomiska påfrestningar tvingas förr eller senare skära i välfärden, säga upp personal och höja kommunalskatten. Alla dessa saker riskerar att skapa en ond cirkel där ännu fler förvärvsarbetande lämnar kommunen för mer attraktiva orter, varvid situationen försämras ytterligare. Kommuner och Landsting har i flera rapporter visat att det under Alliansens regeringstid rådde balans mellan skatteintäkter och utgifter för kommunsektorn och att man redovisade stabila överskott. Detta gällde även under finanskrisen. Under senare mandatperioder har det sett betydligt sämre ut. Utgifterna överstiger skatteintäkterna. Utan extra tillfälliga statsbidrag skulle många kommuner redovisa stora underskott. Så ser det alltså ut , mitt i en stark högkonjunktur, när skatteintäkterna är goda och arbetslösheten i varje fall hyfsat låg. vänder konjunkturen sannolikt nedåt. Tecknen på det är många. Det gör att skatteintäkterna sannolikt minskar betydligt och att arbetslösheten ökar. upphör statens ekonomiska ansvar för allt fler nyanlända. Om allt detta händer väntar ett stålbad för många kommuner. Jag är övertygad om att vissa kommuner inte kommer att klara sig utan hjälp. Här måste staten prioritera för att vid behov kunna stötta kommunerna och trygga välfärden. Men kan inte staten lösa kommunernas alla problem. Varje kommun måste noga prioritera vad man lägger skattepengarna på. måste man se mer långsiktigt på den egna kommunens utveckling. Att frivilligt ta emot mycket stora mängder nyanlända för att fylla tomma hyreshus på mindre orter med svag arbetsmarknad var kanske inte så genomtänkt. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Läget i kommunsektorn är oroväckande och måste tas på allvar av nästa regering. En viktig lärdom är att det stora asylmottagandet nu börjar bli en riktigt tung post ekonomiskt för . Vi måste föra en mycket stram migrationspolitik för att inte förvärra situationen ytterligare. Det finns inget utrymme för lättsinne i migrationspolitiken. Grunden för en stark ekonomi är att vi får fler företag och fler jobb i privat sektor över hela landet. Det är det som skapar alla resurser till välfärd och annan verksamhet. Ett bra företagsklimat är grunden för hela den svenska välfärden. Höjd skatt på företagande, arbete, energi och transporter är definitivt helt fel väg om man vill stärka kommuner på landsbygden. 79 (S) replik: Om jag bara hade lyssnat, om jag hade blundat och inte tittat på displayen där det stod ”(M)”, hade jag trott att det var ett helt annat parti i talarstolen. talade om den kommunala ekonomin. av tiden talade han om det han anser tärande: migrationen och flyktingar. Öppna era hjärtan, sa en gång. applåderade nu ivrigt ditt stängda hjärta, . Det var beklämmande att höra dig tala på det sättet. Bort från all humanism, bort från allt solidariskt tänkande! 80 (M) replik: Den här diskussionen kommer vi nog att ha framöver.