prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — Det är ingen som vet när vi har en regering på plats och hur denna regering kommer att se ut. Vi har gått till val på vissa åtgärder, bland annat att stärka kommunernas ekonomi, och det är precis vad vi har i vår budget. Det är bara att gratulera kommunerna till att de får tillskott jämfört med vad övergångsbudgeten ger. När det handlar om riktade eller inte riktade statsbidrag är en frivillig verksamhet. Bibliotek måste man ha. Det är samma sak när det handlar om Skapande skola, som vi är stolta över att alliansregeringen införde. Den tillhör den obligatoriska skolan, och därför har vi riktat pengar till och till satsningar på bibliotek för utsatta grupper. Man kan tycka att det är för lite pengar. Vi vill gärna se mer, men detta är en början. Vi kommer att bygga vidare på att ge biblioteken mer pengar. 54 (KD): Först vill jag säga något generellt om och budget. Vad är det vi får med den nya budgeten? Vi får bland annat en kömiljard för att minska köerna i vården, sänkt pensionärsskatt, fler äldreboenden, mindre barngrupper i förskolan och återupprättande av LSS. Vi får också ett gåvoskatteavdrag för givande till hjälporganisationer, och vi återinför fritidspengen. Detta är några av de reformer som budgeten handlar om. Kultur, medier, trossamfund och fritid För att kulturen ska få ökat utrymme bedriver vi alla en kamp, både i och utanför . Denna kamp ska vi fortsätta då vi vet hur viktig kulturen och demokratins grundläggande värderingar är. Det är naturligtvis inte bra att kulturen får stå tillbaka för andra insatser. Det är likadant i alla partier. Kulturen är en mycket liten del av den statliga budgeten oavsett vem som styr. På en kulturbudget på uppemot 8 miljarder skiljer det 163 miljoner mellan regeringens och och budget. Då bör man tänka på att de rödgröna höjde skatten med 60 miljarder. Om det som i M-KD-budgeten i stället blir skattesänkningar för hushållen, som ger människor ökade möjligheter att gå på konserter, utställningar och teater, gynnas kulturen i stort. Under rubriken ”Insatser för den ideella sektorn” satsar vi 20 miljoner extra på att motverka ensamhet bland äldre. För oss kristdemokrater är detta viktigt. Vi vill lyfta fram den ofrivilliga ensamheten bland äldre, att det är ett stort problem och att breda reformer måste genomföras för att motverka sådan ensamhet, som har stora hälsokonsekvenser för äldre människor. En bild av att fler lever i ensamhet kan man se i samband med begravningar. Antalet deltagare på en begravningsgudstjänst har minskat från i snitt 49 personer 1990 till 24 närvarande 2016. Allt fler begravs också helt utan ceremoni – utan en enda vän eller anhörig närvarande. På bara har andelen som begravs så nära nog tredubblats. Och i sker nästan var tionde begravning på detta sätt, utan någon vän eller anhörig närvarande, enligt siffror från . Det finns fler färger att välja för kistan, fler symboler till dödsannonsen och fler sätt att utforma ceremonin än någonsin, men allt färre anser sig berörda. Utan sociala relationer är det svårt att finnas till. Amerikanska forskare visade 2010 i en stor metastudie att ofrivillig ensamhet är en lika stor riskfaktor för att dö som rökning. Forskning vid visar att ensamhet är direkt kopplad till hjärnans smärtcentrum. Våra kognitiva förmågor kan påverkas redan vid en förväntan om framtida ensamhet. Forskare har beskrivit att ensamheten innebär en kronisk stress som sliter på kroppen och immunförsvaret. Kroppens kärl drar rent fysiskt ihop sig i sitt försvar mot denna stress, och ökad risk för kärlkramp, hjärtinfarkt och stroke följer i dess spår. Det civila samhällets verksamheter och inte minst pensionärsorganisationerna gör dock goda insatser för att främja gemenskap och motverka ensamhet och isolering bland äldre. I KD-M-budgeten ökar vi insatsen med 20 miljoner 2019–2021. För oss kristdemokrater är civilsamhället en av samhällets grundpelare – familjen, ideella organisationer, byalag, kyrka, idrottsföreningar och annan föreningsverksamhet. De ideella organisationerna är centrala i demokratiarbetet, och genom sitt arbete upprätthåller de demokratiska värden och traditioner. Vi har också ett äldrelyft där fysisk träning för äldre lyfts fram. Idrott innebär gemenskap och stärker människors fysiska hälsa. Insatsen ökas också här i vår gemensamma budget med 2019–2021. Äldrelyftet ska syfta till att ge fler äldre chansen till fysisk aktivitet och träning och därigenom förbättra livskvaliteten, stärka hälsan, minska risken för fallolyckor och ge möjlighet att få känslan av ett sammanhang. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag låter en av mina favoritförfattare, , beskriva ett perspektiv av äldres hälsa: För den som förr var yngre blir alla backar tyngre. För den som varit smärre blir alla backar värre. För den som blir bastantare blir alla backar brantare. Folk som fått år på nackarna får streta hårt i backarna. Det är ett enormt bekymmer att många barn i socioekonomiskt utsatta familjer inte nås av kulturens rika utbud. En kvarts miljon barn i lever i fattigdom. Jag ser det som en av våra absolut gemensamt största utmaningar att nå dessa barn. Vi har i vår budget en satsning på interventioner, alltså riktad verksamhet, bland annat genom biblioteken till barn och unga. Jag vill säga att det som vi kristdemokrater känner allra starkast för är barns och ungas väl och ve. 55 (V) replik: Detta blir lite grann en favorit i repris. Jag och har talat om fritidspengen under det år som jag har suttit här i . Jag undrar vilken kristdemokratisk kulturpolitik vi ska tala om nu när du har fått igenom fritidspengen, . Det blir inte så jättemycket kvar på listan. När vi har talat om detta förut har jag sagt att jag egentligen inte har så starka invändningar mot fritidspengen, om den kombineras med en generell välfärd och bra satsningar på barns och ungas fritid. Problemet är att har en övertro på denna reform. Den når en mycket liten del av de barn som lever i familjer i ekonomisk utsatthet. Vi har tidigare talat om statistiken från som visar att av barnen i finns i dessa familjer, och jag tror att det är av barnen som finns i familjer med försörjningsstöd – det var den siffra som jag tog fram senast som vi talade om detta. Du missar därför en mycket stor del av den målgrupp som du vill gynna med din politik, . Det är synd. Jag skulle vilja fråga dig om du vet hur många familjer som faktiskt utnyttjade fritidspengen senast som den fanns. Min uppfattning är att den inte har fått ett så stort genomslag och att pengarna kan användas på ett bättre sätt med generella insatser för att sänka avgifterna eller för att till och med, som vill, ta bort avgifterna helt i , så att alla barn oavsett föräldrarnas ekonomi kan del av verksamheten. Jag återkommer i nästa replik med min andra fråga. 56 (KD) replik: Jag tackar för detta. Jag upplever att du inte riktigt lyssnade, eftersom jag beskrev ganska mycket av vår politik. Det är inte bara fritidspengen som vi har i vår meny. Det finns så mycket annat. Du får läsa och budget, så får du se hela skalan. Vi har ett utgiftsområde som ska fyllas med innehåll och pengar. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag letar i mitt minne efter siffror när det gäller fritidspengen. Men jag måste erkänna att jag inte har detta riktigt uppdaterat precis . Det kan vara så med siffror ibland att de faller bort. Men det viktiga för mig är att de familjer med barn som har sökt fritidspengen har levt med försörjningsstöd och har barn i årskurs 4–9. Det betyder att det är familjer med mycket ansträngd ekonomi som kanske inte har ekonomiska möjligheter att låta barnet följa med på en skolresa. Föräldrarna kanske inte ens öppnar kuvertet som kommer från kommunen som gäller den kulturskola som man har i kommunen därför att de har en ekonomi som innebär att de inte kan låta barnen delta i den. Detta är alltså verkligheten för många familjer. Som jag sa lever en kvarts miljon barn i fattigdom. Om det nu är så att man inte har lyckats helt och fullt med detta – det kan ta tid med reformer – handlar detta också om information, att kommunen informerar bättre om vad fritidspengen handlar om. 57 (V) replik: Det problem som jag försöker belysa är att det är väldigt många familjer med barn som lever i ekonomiskt utsatthet men som inte har försörjningsstöd utan lever på marginalerna. De får kanske precis ihop ekonomin eller knappt det. De har inte försörjningsstöd, men de har en mycket tuff situation ändå. Då hjälper inte fritidspengen, utan det behövs generella satsningar för att få bort avgifterna i , få ned avgifterna till exempel i idrottsföreningarna och inom kultursektorn för att barnen ska få en rik fritid. Det är lite bekymmersamt med denna debatt. Den har sina utmaningar. Vi jämför egentligen äpplen och päron när vi talar om övergångsbudgeten och partimotionerna . Ni kan strössla med reformer och pytsa pengar hit och dit och till kommunerna, eftersom ni inte behöver följa principerna för övergångsbudgeten. I övergångsbudgeten utnyttjas inte detta reformutrymme. Ni slår fast en ekonomisk politik som gör det mycket svårt för en ny regering. Hur ser du på det? 58 (KD) replik: Jag tackar för detta. Nästan varje gång som vi har dessa debatter talas det om generell välfärd. Ett argument skulle vara att det är många som är fattiga men att alla inte nås när det bara är barn i familjer med försörjningsstöd som kan få fritidspeng. Jag kan inte förstå varför man sätter dessa grupper mot varandra. Det som vi arbetar för när det gäller fritidspengen är att det är de som har försörjningsstöd inom som ska få denna möjlighet. Vi kan inte ta bort denna möjlighet. Vi måste återinföra fritidspengen så att denna möjlighet i alla fall finns tillsammans med många andra åtgärder. Det stämmer att vi inte har fått igenom allt i vår gemensamma budget. Jag kommer tyvärr inte ihåg den andra frågan. 59 LAWEN REDAR (S) replik: Jag betvivlar verkligen inte engagemang för barn och unga som växer upp i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. Problemet är att den politik som drivs igenom knappast kommer att vara till gagn för de barn och unga som växer upp där. Därför tänker jag faktiskt ställa min ganska provocerande fråga, som jag tror att kan ta. Är inte detta en budget för främst höginkomsttagare i vårt land, eller riktas den verkligen till barn och unga som växer upp i socioekonomiskt utsatta bostadsområden? 60 (KD) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Vad bra att jag får möjlighet att säga att vi inte får igenom allt i vår budget. Vi har väldigt många förslag som vi naturligtvis inte får igenom. Men vi har hittat en bra väg, och det är en väl genomarbetad budget som vi har. När vi talar om höginkomsttagare, barn och unga, fattiga och så vidare skulle jag ändå vilja rikta in mig på det stöd som vi ger till kommunerna, alltså kommunbidragen. Vi har diskuterat här. De kommunala bidragen från staten är , vilket vi har hört från . Det är ett mycket viktigt stöd för att kommunerna ska arbeta bland annat med och få en bredd i den, oavsett vilken inkomst människor har. Det är inte bara i kommunalt stöd, utan det är också mer än som går till bidrag till allmän kulturverksamhet, och vi talar ju om kultur . Jag menar att det är oerhört viktigt att vi tar upp det statliga bidraget till kommunerna. Ska man få ordning på detta och i kommunerna skapa jämlikhet mellan människor med olika inkomster måste man nämligen ha det här stödet. När det gäller tror jag att detta är väldigt viktigt att ta med, precis som vi har hört tidigare. 61 LAWEN REDAR (S) replik: Under den förra mandatperioden ökade vi anslagen till kommuner och landsting med hela . Det var den typen av omfördelning som vi gjorde med vår ekonomiska politik, och pengarna gick inte till skattesänkningar för de höginkomsttagare vi har i vårt land. Den typen av prioritering kan man göra för att säkerställa bättre äldreomsorg och sjukvård och för att se till att fördelningen görs särskilt till kvinnor och barn i vårt land. Vi gjorde den genusgenomlysningen av vår egen budget, vilket skulle säkerställa att pengarna inte minst gick till de barn och unga som växer upp i dessa områden. Därför såg vi också till att arbetslösheten skulle minska och att 18–25-åringar skulle garanteras möjligheten att träda in på arbetsmarknaden. Framför allt gav vi förutsättningar för dem att få ett sommarjobb i kommunerna. Jag hävdar bestämt att den ekonomiska politik man nu genomför främst ger pengar till höginkomsttagare – de som tjänar – och att den inte alls riktas till barn och unga. Det tycker jag är ett problem. 62 (KD) replik: Jag vänder mig mot detta att vi riktar oss till höginkomsttagare. Det är inte politik. Det är riktigt att vi i den här budgeten sänker skatten för hushållen, framför allt. När vi talar om kulturen – för jag tycker att vi ska hålla oss till kulturen här – talar vi naturligtvis om fri entré och att man nu alltså får betala lite mer när man går på museer. Men faktum är att när vi sänker skatten på hushållens inkomster betyder det att man också har större möjlighet att besöka utställningar, konserter och liknande. Kultur, medier, trossamfund och fritid hamnade vi i en ekonomisk diskussion – nästan en skattediskussion – men jag hävdar att vi jobbar utifrån alla människors möjlighet att ta del av kulturen, framför allt. 63 (M): ”Du kan ingenting ta med dig dit du går” lyder början på en refräng som bland annat svängde sig med . Och visst är det så: Allt det vi samlar på oss under ett liv kan vi inte ta med oss när vi vandrar in i evigheten. Men de föremål vi lämnar efter oss berättar sin historia – om historiska händelser, svunna levnadsvanor, kulturer och de människor som levde i dessa berättelser. Om man inte känner sitt förflutna kan man inte heller ha grepp om framtiden, och i det arbetet har landets museiverksamhet en otroligt viktig uppgift att bevara, berätta och föra vidare vårt kulturarv. Har fru talmannen någon som helst aning om hur många varianter av yxor det finns? Det hade inte jag heller, kan jag säga med handen på hjärtat, förrän jag var ute och vandrade med Veteranmarschen mellan – fru talmannens hemtrakter – och . Vi passerade då Gränsfors yxmuseum. Där finns nästan 2 000 olika varianter av yxor för de flesta göromål: rotyxor, knutyxor, pikyxor, stämpelyxor och dubbeleggade kastyxor, för att nämna några. Faktiskt finns det en som går så långt tillbaka som 3 och som man har hittat vid åkanten. Det är lite fler än de fyra varianter jag har hemma i min vedbod. I mitt hemlän , i kommun, finns det ett galgmuseum. Det handlar alltså om klädhängare, inte den andra sortens galge. Vem får för sig att samla på galgar? Men galgarna berättar ju också en historia. De har ungefär på nacken och har olika design, utformning och funktion. Dessutom berättar de om en svunnen tid då de flesta samhällen hade sina egna kläd- och konfektionsbutiker. När jag tittar i min egen garderob, som har funnits i ungefär , och försöker göra den lite enhetlig och snygg kommer jag på mig själv med att behålla klädhängare från min gamla hemstad och till och med från tiden då mina föräldrar bodde i och . Jag håller kvar i dem, för de är också kulturföremål och har sin historia. Vi ska tacka alla de entusiaster och det engagemang för vårt kulturarv som finns runt om i vårt land. Vi har ungefär 1 600, plus några hundra, olika museer runt om i vårt land, och majoriteten av dem är faktiskt ideellt eller privat ägda. införde den dåvarande regeringen, nuvarande övergångsregeringen, fri entré på museer. Det gällde statliga museer, vill jag understryka – och inte alla statliga museer heller, för den delen. Reformen kan ju anses vara vällovlig vad gäller syftet, det vill säga viljan att öppna för grupper som av olika ekonomiska skäl normalt kanske inte kan tänka sig att lägga den där hundralappen som det ungefär kostar, i genomsnitt, att gå på museum. Det är vällovligt. Kultur, medier, trossamfund och fritid När man tittar på analysen av hur reformen har slagit kan man dock, bland annat i slutsatserna från Myndigheten för kulturanalys, se att detta främst har gynnat storstäder. De flesta statliga museer ligger faktiskt i och andra storstäder. Det har företrädesvis gynnat invånare i – sådana som är vana museibesökare har valt att gå – och turister. Vi har nämligen glädjande nog haft ökande besökssiffror i det här landet, och det omfattar även våra museer. Jag skulle snarare vilja säga, fru talman, att den här reformen trots sin vällovlighet ändå har inneburit en snedfördelning. Det är en politisk slutsats. Det är därför vi moderater, tillsammans med , väljer att ta bort den fria entrén på museerna – just för att stärka den egna ekonomin vad gäller våra skattesänkningar till framför allt låg- och medelinkomsttagare och för att stärka möjligheten att ta del av de olika museer som finns tillgängliga i hela landet, inte bara i storstadsområdena. Även bruksmuseet i , där bor, ska kunna ta del av ökade besöksmöjligheter. En museiverksamhet innebär som sagt så mycket mer än att bara visa upp föremål från svunna tider. Det innebär också att kunna förmedla berättelser och historia. Ett alldeles utmärkt exempel är i min hemstad . Det är ett statligt museum som har fri entré, det vill säga fick ta del av den reformen, men som gör så mycket mer än att bara visa upp föremål och det arvet. Det är en levande verksamhet, som bland annat mina barn älskar och är uppvuxna i. Det är väl helt fantastiskt att var det första besöksmålet barnen ville gå på när de var små och var lediga på loven. Där fanns nämligen fantastiskt spännande berättelser, och favoriten var att gå in i det lilla rummet där man visade hur fältskären, som ju var den tidens läkare, sågade av benet på en stackars . Det förstår man ju att det drog stora skaror. Så kunde det också vara ombord, tillsammans med skörbjugg och annat, och barnen lärde sig mycket om det livet . lovar inte allt åt alla, men vi vill stödja verksamhet i hela landet. Vi vill inte att det bara är ett fåtal museer som ska få stöd utan att detta ska gälla alla museer genom inkomstförstärkningar. Jag yrkar bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande 1 och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (M). 64 (V) replik: Jag kunde inte låta bli – när min hemort nämndes lockade upp mig för en replik. På vilket sätt menar du, , att ni med ert budgetförslag stöder museer i hela landet? Ni plockar bort fri-entré-pengarna på först 60 och sedan 80 miljoner, men jag ser inte att ni tillför något vare sig i kultursamverkansmodellen eller på annat sätt för att se till att museer i hela landet kan införa fri entré. När vi hade på utskottet för att bereda er budget var de väldigt tydliga med att även museiovana i större utsträckning har kommit till museerna efter att reformen infördes och att besöksantalet minskade drastiskt förra gången fri-entré-reformen togs bort av alliansregeringen. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag är väldigt fundersam på hur ni ser att er politik ska gynna museerna. Du, , talar dig varm för vårt kulturarv och för museerna, men ditt anförande om vad som finns i samlingarna kanske är det enda sättet för en del människor att över huvud taget ta del av vad som finns på museerna när det nu kan bli för dyrt för många familjer att gå dit. På vilket sätt stöder er politik tillgängligheten till vårt kulturarv? 65 (M) replik: Jag är jätteglad att nappade på min invit från talarstolen. Jag råkar nämligen också komma från och känner väl till . Jag har varit där väldigt mycket, även på museet. Som svar på frågan från kan jag säga att det som gynnas med avgiftsfria entréer är storstaden. Man ska bo i – man kan inte ens bo utanför , utan man ska ta sig till eller till de stora statliga museerna. Det är ju till statliga museer entréavgiften är avskaffad, inte till alla museer runt om i hela landet. Våra skattesänkningar för landets låg- och medelinkomsttagare samt när det gäller den kommunala budgeten, som kan ge bidrag till alla sorters museer – till privata, ideella och icke-statliga museer samt till regionala och lokala museer – gör att man har möjlighet att lägga mer pengar på bland annat kultur i den prioritering som man gör. Besökssiffrorna gick upp något efter entréavgiftens avskaffande – efter 2016 – men är nu tillbaka på ungefär samma nivåer som . Man måste se detta , för besökssiffror måste sättas i relation till turistsatsningar och så vidare. – det vill säga med entréavgifter och utan entréavgifter – skiljer det ungefär 200 000 besökare. Det är innehållet i museiverksamheten som avgör. Det är besökssiffrorna för alla museer – inte bara de statliga – som vi kan höja genom de skattesänkningar som vi bidrar till. 66 (V) replik: Ni gjorde samma typ av omfördelning förra gången det var en alliansbudget som gällde, – det var väl 2007 som ni tog bort avgiften förra gången. Det var ju samma politik då: Ni gjorde stora skattesänkningar för höginkomsttagare och tog bort fri-entré-reformen. Då såg vi att besöksantalet gick ned. Den effekt du är ute efter – att människor skulle kunna lägga mer av sina egna pengar på entréavgifter – verkar alltså inte ha fungerat den gången. Jag hade hoppats att man kunde titta på historiken och dra de slutsatser som jag drar. När vi hör från departementet att fri-entré-reformen har lockat museiovana blir jag väldigt oroad för hur tillgängligheten till vårt gemensamma kulturarv kommer att se ut framöver. Det är, i alla fall för mig, självklart att fri entré betyder lägre trösklar än entréer. Så enkelt är det; att det kostar är en tröskel för väldigt många. När era skattesänkningar främst går till dem som tjänar tror jag inte att detta kommer att locka de museiovana som vi faktiskt vill tillgängliggöra kulturarvet för. 67 (M) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag väljer att titta på siffrorna och analyserna från den oberoende Myndigheten för kulturanalys, som har påpekat precis det motsatta till vad framför här. Avskaffandet av entréavgifterna har gått till storstäderna, till vana besökare som bor i storstäder och framför allt till turister. Syftet var vällovligt, men det har inte fått den effekt som avsågs. Det har dessutom koncentrerats till storstäderna. Jag tycker att jag brukar höra från i debatten att man vill ha en levande landsbygd och att man vill ha en fördelningspolitik som ska nå alla. Varför lägger man då fram förslag som träffar väldigt få och som framför allt träffar storstadsbor vad gäller möjligheten att besöka vår viktiga kulturarvsverksamhet? Med våra förslag stärker vi familjernas budget – främst när det gäller låg- och medelinkomsttagare – och kommunernas budget. På detta sätt ökar vi också möjligheten till kulturutövande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Allmän miljö- och naturvård Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2018/19:1 delvis) 68 (S): Koldioxidutsläppen i världen fortsätter att öka. såg ökningarna ut att komma av sig, men till min och mången annans besvikelse ser vi nu hur utvecklingen åter går åt helt fel håll. Även i ser vi att den nedgång vi haft har stannat upp. Högkonjunkturen har stannat upp en nedgång vi varit stolta över. Det säger oss bara en sak: Det vi gjort räcker inte. Vi måste ytterligare öka våra ansträngningar, politiskt besluta om fler åtgärder, öka våra investeringar för klimatet och se hur vi kan göra det enklare för människor att göra rätt. Hållbarhet får aldrig vara en klassfråga, utan alla måste kunna komma ombord i omställningsarbetet. Svaret på den utmaning vi står inför kan aldrig vara det som och föreslår: minskade investeringar och färre åtgärder för det gemensamma. FN:s klimatpanel IPCC har förstärkt allvaret i budskapet. Vi vet nu att konsekvenserna redan vid två graders global temperaturökning är förödande. Vi måste radikalt bryta trenden och minska utsläppen omgående. Vad vi gör i betyder någonting på riktigt.