prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Denna populism, rasism och genuina EU-fientlighet är på allvar. är det kvar till Europaparlamentsvalet. Det är ett viktigt val. Det är då vi ska välja väg och vilken framtid vi vill möta. har slitits och styckats av mängder av blodiga krig och konflikter. EU är skapat för fred och frihet och gynnar oss mycket väl ekonomiskt, miljömässigt och mellanmänskligt. Vi lever nu med ytterst få konflikter inom EU. Fred och frihet följer av fri rörlighet för människor, kapital, varor och tjänster. Öppenhet och inställningen till varandra leder till konkurrenskraft och tillväxt för liksom för och ut i världen. Vi har mycket stor nytta av EU:s marknad, handelsavtal och fria rörlighet. av export går till EU:s inre marknad. Ekonomisk utveckling är viktig. Tillväxt ger mer att fördela i form av mer välfärd och livschanser. Låt mig tala klarspråk: Vårt EU-engagemang är den viktigaste parametern för våra företag och näringslivets framgångar. Vi socialdemokrater är obevekliga i synen på EU. vill lämna och motverka EU. Vi vill värna om och utveckla EU. är mest EU-fientliga parti och därför mest företagsfientliga parti. Tillsammans ska vi stå på rätt sida av historien. politik går emot så mycket av det vi är stolta över: öppenhet, kulturell mångfald, jämställdhet i världsklass, ett av världens bästa företagsklimat och EU. Med EU kan vi påverka utvecklingen för ett ännu bättre . Samarbete bygger starkare och tryggare samhällen. En ambivalens inför, hot om eller utträde ur EU skulle skada alla företag i mycket allvarligt. som jag lärde känna dem uppmuntrade oss att våga vara både hallänning, svensk och europé. De uppmuntrade oss till att öppna våra hjärtan. Därför vänder jag mig till supportar: Hur kan ni arbeta för att EU-fientligheten inte ska få fäste? Hur kan bidra till att varudeklarera som mest EU-fientliga parti och därmed mest företagsfientliga parti? 142 (SD) replik: Till vill jag säga att det inte finns någon rasism i vårt parti, i vår politik eller i våra värderingar. Det finns heller inget judehat. Tvärtom vill jag hävda att vi kanske är det mest judevänliga partiet i riksdag, och det finns heller inga problem med den samiska befolkningen. Tvärtom försvarar vi den samiska befolkningens rätt att klassas som minoritet. Vad gäller EU kritiserar vi alltså inte att man ska kunna samarbeta med andra länder, handla med andra länder eller samverka med andra länder. Tvärtom gäller vår kritik enkom att andra länder eller byråkrater från en stor koloss som kallas EU bestämmer över inrikespolitik. 143 (S) replik: När jag lyssnar på blir jag väldigt förvånad. Det här är rop på enkla lösningar, . Ni har skrivit i ert valmanifest att värnar det demokratiska självbestämmandet och därför vill att lämnar EU. Ni är för en svexit – en svexit som skulle leda till budgetkaos och direkt skada svenska företag. Det skulle inte leda till någonting gott alls. Det här varnar jag skarpt för! 144 (SD) replik: Det är klart att man kan varna för att lämnar överstatligheten om man har överstatligheten som sin främsta dygd. Att vi har en svår process när nu vill lämna EU beror inte på utan på att EU försöker hålla kvar inom unionen, vilket handlar om att man inte vill se fler länder lämna EU. Därför gör man precis som gör här och använder väldigt stora ord i syfte att skrämma andra länder. 145 (S) replik: är ett litet, starkt exportberoende land uppe i ett hörn av och världen. Bara hot om Svexit, som förespråkar, riskerar att skada . Det här är ingen lek. Det är kvar till Europaparlamentsvalet. Det är då vi ska välja vilken väg och vilken framtid vi vill möta. 146 (SD): och behöver mer av samarbete, inte mindre. Inte minst behöver vi samarbeta om frågor som gränsöverskridande kriminalitet, miljö och forskning. Vi behöver också föra en kontinuerlig diskussion om möjligheter att besöka varandras länder och byta studenter länder emellan. Vi behöver självklart också lägga fokus på handeln, för vi behöver handel. Vi behöver mer av handel, inte mindre. Handeln utvecklar vår och ekonomi; det tror jag att alla partier i denna kammare i grunden är överens om. Därför känns det konstigt när man bevittnar hur diskussionerna går kring brexit. Övriga partier hävdar att efter att ha lämnat EU inte ska få ta del av EU:s inre marknad. Från EU:s sida välkomnar man nya medlemsländer med hög korruption och demokratibrister och länder med låg ekonomisk standard, vilket inte minst driver upp EU-avgift. Detta som EU-eliten – som till stor del inte ens är folkvald och därmed inte möjlig att avsätta genom demokratiska val – straffar , som i demokratisk anda väljer att lämna EU:s överstatlighet. Inom EU ska vi alltså handla med , och , som alla är länder utanför EU. Men EU ska inte handla med , som importerar från EU till avsevärt större summor än man exporterar. Det tycker jag säger något om vad EU som det ser ut faktiskt är för något. och behöver mer av handel, inte mindre. och behöver också mer av demokrati, inte mindre. Vi kan inte förlita oss på att till exempel tyskar, spanjorer, greker eller andra förstår vilka behov vi har eller vad som krävs för att vi ska hålla vårt land uppe, både ekonomiskt och socialt. Vi kan inte heller förlita oss på att icke folkvalda byråkrater i EU förstår våra behov av samarbete eller vilka frågor som vi tycker är viktiga i . Det EU vi har står långt från det EU som väljarna röstade . Därför är det en rimlig tanke att det svenska folket i en folkomröstning borde få ta ställning till vad det tycker om den utveckling som skett i EU från samarbete till överstatlighet. sa fyra av tio svenskar att de ville se en ny folkomröstning om EU. Mot bakgrund av att EU har fortsatt att diskutera politiska områden som man tycker ska överföras till europeisk nivå kan frågan om en folkomröstning inte anses ha blivit mindre relevant . En sådan folkomröstning skulle också genom debatten tydliggöra inte bara vad EU är utan även vad såväl politiker som väljare vill att EU ska vara . Det är hög tid att vi politiker diskuterar vår tids största demokratifråga. Det är dags att vi diskuterar när en ny folkomröstning om EU kan äga rum. 147 (S) replik: Jag hade inte tänkt delta i denna debatt, men jag känner mig tvungen att ställa en fråga till ledamoten . Som du beskriver det, , vill EU inte handla med . Min bild är att det finns få beskrivningar som är så felaktiga. Vad det handlar om är att inte riktigt vet hur man vill att relationerna med EU ska vara. Jag menar att vill man delta i den inre marknaden måste man också acceptera de fyra friheterna, så min fråga till är: Hur tänker du dig att en relation mellan och EU skulle kunna se ut? Britterna själva verkar inte riktigt veta det. Du menar att det är möjligt att få tillgång till den inre marknaden utan att till exempel delta i EU:s tullunion, som och andra länder gör. 148 (SD) replik: Det är ju inte så, , att alla frihandelsavtal som EU tecknar med länder utanför bygger på de fyra friheterna. När det gäller däremot verkar det vara det som är kravet. Det är för att befinner sig inom , och EU vill behålla de länder som en gång har blivit medlemmar. EU vill också utöka medlemsskaran ytterligare. Det är delvis det här som leder till en spricka i diskussionerna. Många saker som diskuteras i samband med det brittiska utträdet går att instämma i, men det här är en stor springande punkt som skadar inte bara ekonomi utan även och i ännu högre grad EU:s och . Det är en utveckling som jag tycker är tråkig att se, och den är inte ens nödvändig. 149 (S) replik: Min fråga till ledamoten är om det inte är så att måste definiera vilken relation man vill ha till EU. Jag tycker inte att EU ska tvinga på en relation till EU, utan måste självt bestämma om man vill vara en del av den inre marknaden. EU har varit positivt till att teckna ett frihandelsavtal. Men man kan inte både vara en del av den inre marknaden och ha ett frihandelsavtal – och dessutom inte betala för de saker som man faktiskt har varit med och fattat beslut om. Det kommer att kosta svenska skattebetalare om man driver den politik som står för. 150 (SD) replik: Vad gäller frågan om den medlemsavgift som ska betala in är man tämligen överens, i alla fall i stora drag. Det är min bild. Jag har följt frågan ganska länge, så jag tror att jag har en ganska klar bild av läget. Vad gäller frihandelsavtalet är det så att vill handla med . vill ha ett utbyte med . Problemet är att , som i det här läget består av EU, ställer långtgående krav. Det är någonting som vi inte skulle behöva ägna oss åt om vi kunde prata med varandra lite mer. 151 (S): Det känns spännande att få öppna den del av den allmänpolitiska debatten som ska handla om närings‑ och regionalpolitik. Jag hoppas att det blir en bra och tydlig debatt. Mitt anförande kommer att handla om svensk konkurrenskraft. Utvecklingen i går på många sätt åt rätt håll. ekonomi är stark. Över 300 000 fler svenskar har ett jobb att gå till än . Andelen som försörjs av olika ersättningssystem är den lägsta . Regeringen har vänt den före detta alliansregeringens budgetunderskott till stora överskott, och man har ökat investeringarna i vård, skola och omsorg med 35 miljarder. Det saknas dock inte utmaningar. Det var därför vi socialdemokrater inför valet presenterade det största trygghetsprogrammet i modern tid med mer resurser till sjukvård och skola, höjda pensioner och en kompromisslös kamp mot brottsligheten. Dessa frågor handlar väldigt mycket om näringspolitik, även om det vid första ögonkastet inte verkar så. Flera internationella undersökningar visar nämligen att företagen i har mycket goda förutsättningar och ramvillkor i förhållande till hur det är i omvärlden. har prenumererat på tio-i-topp-placeringar i olika rankningar av konkurrenskraft, exempelvis index för konkurrens. Denna typ av index mäter sådant som infrastruktur, hälsa och utbildning, högre utbildning och innovationskraft. Den som tror att konkurrenskraft enbart handlar om en enstaka sektor eller en enstaka skattesats misstar sig alltså. Det är faktiskt så att i brottsutsatta områden kan den viktigaste näringspolitiska insatsen vara en kompromisslös kamp mot brottsligheten. har visat, och ska visa, att vi är en kunskapsintensiv nation som ligger i framkant när det gäller innovation och digitalisering. Vi ligger också i topp när det gäller grön innovation. Vi ska fortsätta att arbeta på det sättet, och vi ska fortsätta att ha en handlingskraftig politik för innovation. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Vi vet också att fyra av fem nya jobb kommer i små och medelstora företag. Det är därför som vi socialdemokrater vill fortsätta att ge småföretag och entreprenörer bättre förutsättningar för att växa. Vi vill öka möjligheterna för företagen att finansiera expansion, och vi vill förenkla regelverken, så att fler företag kan växa och anställa fler människor. Det har vi gjort redan under den förra mandatperioden. Exempelvis införde vi ett växa-stöd som i princip tar bort arbetsgivaravgiften när man anställer sin första medarbetare. Vi har ökat tryggheten för företagare vid föräldraledighet och sjukdom, även om det finns mycket mer att göra på detta område. Vi har också tillfört mer pengar för innovations- och tillväxtlån. Slutligen har vi infört lättnader i beskattningen av personaloptioner för små och snabbväxande företag. Kort sagt finns det tre mycket goda skäl till att behöver en aktiv socialdemokratisk näringspolitik. Den leder till full sysselsättning och ökad tillväxt, den skapar förutsättningar för människor att gå mellan olika anställningsformer och den driver mot jämlikhet och ett samhälle som håller ihop. Svensk industri och våra små och medelstora företag ska ha goda villkor. Detta tillsammans med utbildning och bättre matchning gör att kan fortsätta att arbeta för full sysselsättning. Det är på det sättet vi fortsätter arbetet för att bygga det starka samhället. Och för det, fru talman, behövs det en socialdemokratisk näringspolitik. 152 (M) replik: Det finns flera saker i anförande som jag tror att vi kan enas kring. Jag återkommer till det senare i mitt eget anförande. Låt mig påpeka att det nu kommer en del efterräkningar när det gäller med en socialdemokratiskt ledd regering. Två av tre företagare upplever att det har blivit krångligare att driva företag. Det är alltså kvittot utifrån denna fina retorik. Jag tänkte lyfta fram även en annan fråga, nämligen hamnfrågan i . Om man tar konkurrenskraftsresonemanget på allvar och ser att det har varit hamnproblem som har ställt till det för konkurrensutsatt industri och det har tagit att närma sig en politisk lösning på ett sådant problem som egentligen är direkt skadligt för den svenska industrin, då är i alla fall min slutsats att det inte är ok om vi menar allvar – röda eller blå – med att vi vill göra någonting för att stärka konkurrenskraften. Då vill jag rikta en fråga till : Är du beredd att bidra till att vi får se en snar lösning på hamnproblemen i ? 153 (S) replik: Jag är också glad över att det finns en bred enighet i riksdag om att bedriva en god näringspolitik. Det är bra för , och det är bra för sysselsättningen. Däremot när det gäller regelkrånglet vet vi från de åtta åren som föregick den senaste mandatperioden att vi hade en alliansregering som talade väldigt mycket om att minska regelkrånglet. Ändå uppfattade företagen, precis som , att regelkrånglet ökade. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Därför tror jag att vi kan konstatera att både den regering som sitter nu och den tidigare alliansregeringen har haft problem att komma åt regelkrånglet. Jag tror att det finns två vägar framåt. Den första handlar om att vi faktiskt arbetar brett och ihop för att försöka minska det krångel som finns. Vi behöver se över hur EU-regler implementeras, eftersom av reglerna faktiskt kommer därifrån. Slutligen behöver vi arbeta hårdare med digitalisering, eftersom det skulle göra det enklare att driva företag. 154 (M) replik: Vi lär återkomma till frågorna om regelkrångel och på vilket sätt man kopplar ihop ord och egentlig handling i fråga om detta. Jag tror nämligen att det till viss del är där som det har brustit . Man säger alltså en sak, men sedan har det inte upplevts på det sättet. Den andra frågan, som är allvarligt ställd, gäller hamnproblemen i . Har vi en situation kring logistiken som är direkt skadlig och som kan pågå är det inte bra. Frågan är: Kan vi göra någonting gemensamt för att lösa detta möjligt? 155 (S) replik: När det gäller regelkrånglet håller jag inte med om att det är skillnad på vad man säger och vad man gör. Regeringen arbetar hårt för att minska regelkrånglet. Sedan vet vi att mycket kommer från EU. Jag tror att vi kan arbeta ihop när det gäller regelkrånglet, om det inte innebär minskningar till exempel av ambitionerna i miljöpolitiken. Då kommer nämligen väldigt många att kliva av, eftersom miljöpolitiken är extremt viktig. När det gäller hamnen hoppas jag definitivt att vi kan arbeta ihop för att lösa problemen. Och vår statsminister har sagt att han vill vara en aktiv kraft för att lösa dessa problem. 156 (M) replik: Det har varit en intensiv valrörelse. Många har säkert varit ute på företagsbesök, och jag har varit på företagsbesök hemma i min valkrets i . Jag kan notera att om det är några väljargrupper som har varit uppgivna och besvikna på sittande regering är det just jobbskaparna och företagarna. Undersökningar visar att näringslivets förtroende för enligt Dagens industris panel är . Jag vet inte om förtroendet för någon sittande statsminister har varit mindre. Näringslivets förtroende för är . nämnde konkurrenskraft i sitt anförande. Jag vill fråga: På vilket sätt har 33 miljarder i höjda skatter under den förra mandatperioden stärkt det svenska näringslivets konkurrenskraft och dess förmåga att vara ute på världsmarknaden med sina produkter? 157 (S) replik: Skatter är förstås viktiga. Men jag tror att ledamoten misstar sig om han tror att enstaka skattesatser är den viktigaste konkurrensfrågan. Gigantiska skattesänkningar som vi såg , huvudsakligen för de rikaste, är orättvisa och leder till ojämlikhet. Men de ökar också sparkvoten i ekonomin, försvagar konjunkturen och riskerar att trycka upp räntorna och osäkerheten i ekonomin. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag vågar därför påstå att ligger i framkant när det gäller konkurrenskraft, inte trots att vi har höga skatter utan faktiskt tack vare att vi har det. Det är nämligen våra skatter som finansierar infrastruktur, utbildning, forskning, arbetsmarknadspolitik och omställningspolitik. Det som jag skulle vilja höra från ledamoten är hur konkurrenskraft blir bättre av att till exempel växa-stödet tas bort, som handlar om att sänka arbetsgivaravgifterna när ett nystartat företag anställer den första personen. 158 (M) replik: Som alla kunde höra fick vi inget svar på frågan hur 33 miljarder i höjda skatter stärkte det svenska näringslivets konkurrenskraft. Denna debatt handlar om både näringspolitik och regionalpolitik. En regering som har höjt drivmedelsskatterna med 6 miljarder och infört elcykelsubventioner för 1,75 miljarder har alltså inte bidragit till att hela ska kunna leva. Men svara på frågan, : Hur har höjda kostnader för näringslivet stärkt konkurrenskraften? 159 (S) replik: Ledamoten ställde en fråga om hur det stärker vår export. Vi kan se att den svenska exporten har slagit rekord efter rekord. Vi har en regering som har lagt fram en exportstrategi som har inneburit att man har hjälpt företag att exportera sina produkter runt om i hela världen. Vi har också satsat på innovationsbäddar som gör att ligger i framkant när det gäller innovation. Det är progressiv politik som ser till att svensk konkurrenskraft faktiskt är bland de bästa i världen. 160 (M): är på många sätt ett väl fungerande och bra land, men vi möter också en del problem och utmaningar . I det här korta anförandet skulle jag vilja peka ut några sådana som jag tror blir viktiga för oss inom näringspolitiken. Ett första område är handelspolitiken. Vi vet att tullar är dåligt och något som företag eller konsumenter alltid får bekosta i slutändan. Vi vet att det slår särskilt hårt mot länder som , där handeln utgör en stor andel av ekonomin. Lägger vi till diskussionen om brexit och tilltagande protektionism både inom EU och internationellt tror jag att det är bra att dra slutsatsen att det kommer att bli viktigt, för oss i och för den regering vi slutligen får, att verka för mindre protektionism och mer av handel och handelsavtal. Det är ingen lätt uppgift, men det är alltjämt en viktig uppgift för det svenska näringslivet. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Den andra frågan jag vill peka på handlar såklart om integrationen. Vi vet att många nyanlända ska in på den svenska arbetsmarknaden. En del är välutbildade och andra inte, och det kommer att vara en prövning. I alla fall i vår kontext handlar det om sådant som bidragstak och sänkta inkomstskatter på låga inkomster parat med reformer för företagare så att företag kan startas, växa och anställa. Det tredje stora området jag vill peka på är konkurrenskraften. Det är ändå så att vi prövas visavi konkurrentländer. Det är inget nytt att företag i säljer saker till kunder i andra delar av världen, men konkurrensen hårdnar och tilltar. Vi kan inte ta vår roll i världen för självklar. Det är viktigt att vi som partier och beslutsfattare tittar på och jämför hur står sig visavi konkurrentländer när det gäller sådant som skatter, skola, forskning, transporter och annat. Jag tycker också att konkurrenskraften handlar om konkreta politiska förslag, såsom att se till att vi har förmåga att attrahera duktiga personer att flytta till som arbetskraftsinvandrare. Det kan vara bilplåtslagare, universitetsprofessorer, medicinska forskare och andra som har viktiga roller att fylla för att utveckla näringslivet i olika delar. Vi behöver mer reformer som till exempel kapade handläggningstider, nya visumkategorier och annat för att vara än mer attraktiva. Vi måste även förbättra för entreprenörer, bland annat genom att utöka optionsreglerna så att man får bättre förutsättningar i startup-företag. Likaså behöver ta en position när det gäller sådant som digitalisering och AI. Vi i har föreslagit att det ska inrättas ett , för att som land ska kunna ta en position. I ett replikskifte tidigare var vi inne på hamnfrågan, och jag tycker att den är talande. Som det sas där har vi ett problem som ställer till det för många industriföretag, och ändå tar det politiken åratal att närma sig en lösning. Det är inte rimligt i den moderna värld vi lever i, utan vi som politiker måste bli snabbare på att komma till beslut. Konkurrenskraften handlar också om att lösa riktiga och viktiga problem i företagares vardag. Det handlar till exempel om det regelkrångel de möter – eller om en sådan sak som brottslighet, som dessvärre är vardag för många företagare. Det rör sig om rån, snatterier, smash-and-grab-kupper och annat, och där måste vi ha ordentliga satsningar på polis och övrigt rättsväsen. Det handlar om att lösa grundproblemen och stärka konkurrenskraften. är bra, men vi har både problem och utmaningar framför oss. Jag hoppas att vi kan nyttja i till att fatta bra beslut för landets företagare och entreprenörer. 161 (SD): Under den gångna mandatperioden har den nu äntligen avgående regeringen genomgående gjort sitt yttersta för att måla upp en bild av att svensk ekonomi är urstark. Jag motsätter mig den bilden, fru talman. Sanningen är att framtiden ser ganska dyster ut för svensk handel, svenska företags konkurrenskraft och svensk tillväxt rent generellt. När valet var över skrev SCB nämligen ned sin tillväxtprognos för de gångna två åren. Man sänkte den. Enligt Internationella valutafondens vårrapport beräknades dessutom ha lägst tillväxt i hela EU sett till bnp per capita. Värt att ha i åtanke när man hör dessa deprimerande fakta, fru talman, är att vi befinner oss i en högkonjunktur – en högkonjunktur som dessutom präglats av expansiv penning- och finanspolitik för att försöka främja den tillväxt som, med facit i hand, i alltför stor utsträckning har uteblivit. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Med det sagt, fru talman, kommer nästa lågkonjunktur att slå oerhört hårt mot både näringsidkare och arbetstagare. Som grädde på moset släppte en rapport där man jämför arbetet med regelförbättring inom EU. Även där var statistiken deprimerande, då halkat efter och på vissa områden ligger under genomsnittet när det kommer till just regelförenklingsarbetet. Det är knappast vad behöver för att växa och se till att skapa fler riktiga arbetstillfällen. Det är min starka uppfattning att det inte är vi politiker som i första hand skapar jobb och tillväxt. Det är dock vår skyldighet att göra vad vi kan för att säkerställa svensk konkurrenskraft internationellt och ge näringslivet rätt förutsättningar för att det i sin tur ska kunna skapa det välstånd som vår välfärd är beroende av. Vi behöver därför omgående systematisera regeringens och förvaltningsmyndigheternas arbete med regelförenkling, som det behöver rensas upp bland de betungande regler som endast verkar tillväxthämmande. För att lyckas med det behöver dock dialogen med näringslivsorganisationer utökas så att större transparens råder i regelförenklingsarbetet. Vi måste även säkerställa att konsekvensutredningar genomförs innan framtida beslut på området fattas. Detta är några av förslag på området, men det är också precis vad tidigare nämnda lyfter fram som önskvärda åtgärder. näringsliv förtjänar bättre förutsättningar. näringsliv förtjänar att uppskattas i stället för att sönderbeskattas. näringsliv förtjänar politik som värnar om det värde det genererar. står för en sådan politik. 162 (M) replik: Jag delar den uppfattning för fram gällande att det för oss politiker handlar om att skapa förutsättningar – det är inte vi, i vår roll som politiker, som skapar företag eller jobb.