prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — har dragit en slutsats utifrån hela budgeten men inte utifrån den militära delen. Där står vi helt bakom och finansierar också det beslut som har fattat. Vi har tagit fram tilläggsförhandlingar om 2017, när vi antog tilläggsbudgeten , och också års budget. Där finns det extra anslag på varav en betydande del är till militären. Det är också viktiga pengar för att stärka totalförsvarsplaneringen med 400 miljoner . När ändå har tagit tillfället att ha dialog om de här frågorna vill jag fråga hur de 10 300 och 22 000 ska fördelas mellan de sju armébrigaderna, tre amfibiebrigaderna, en stadskyttebrigad och fördelningsförbandet. Sedan kan gärna berätta mer om hur den totala budgeten för det kommer att se ut. 52 (SD) replik: Jag svarar gärna på det. Jag ska begära ett extra anförande, och ska jag svara på det. Jag vill nu gärna nu passa på att ställa frågorna till dig. Det är så det brukar vara här. Men jag ska svara på frågorna och begära extra tid för detta. Jag vill ändå svara på frågan om de 10 300. Vi vill öppna rekryteringskontor i . Det vill inte ni. Det har ni sagt nej till förut. Men det vill vi göra. När det gäller fördelningen av soldaterna på förband ska jag berätta en nyhet: Det avgör Försvarsmakten utifrån sina behov vid förbanden och i samarbete med det civila försvaret. Det kan vara bra att få veta det. Det är alltså inte politikerna här som ska sitta och fördela det. kanske jag inte behöver någon mer talartid. Jag tror att jag fick in svaret där. Det är trots allt intressant att konstatera en sak. Om man förhåller sig till den budget som regeringen har lagt fram är det okej. Men säg inte att ni vill öka försvaret och förstärka försvaret, och sedan har ni inte ens pengarna till att klara av den fördyring av det materiel som ni ska köpa in. Det var inte länge sedan Försvarsmakten stod här och talade om: Pengarna räcker inte. Vi måste ha mer pengar, annars dyker försvarsförmågan ned. försvarar sig med: Vi är med här, men vi vill ändå öka försvarsanslaget och stärka försvaret. Men pengarna kör vi inte in , utan det kommer . Det är den politiken som är svår att förstå. Ni drar ned , och ni ökar med 1 miljard 2019 och 1 miljard 2020. Så sa ni . är det valår, och då börjar väl budgetracet igen antagligen. 53 (C) replik: fattade beslut om att vår målsättning för nästa försvarsbeslut är det nordiska snittet. Det är beroende av hur de övriga nordiska länderna utvecklar resurserna till sina militära försvar. Sedan står vi bakom och har också aktivt förhandlat fram försvarsuppgörelserna 2018, 2019 och 2020. Det är komplementen till beslut. Det är väldigt viktiga pengar. Utan de tillskotten hade det varit ännu sämre. Vi ser också att förmågeglappet riskerar att öka efter 2020. Det är därför oerhört viktigt att komma fram till konstruktiva överläggningar och konkreta förslag där man prioriterar resurserna och får till pengarna. Tom retorik kommer inte att ge Försvarsmakten en krona, utan det handlar om att sitta vid förhandlingsbordet och medverka tills man är framme vid en överenskommelse. Det har gjort vid de här tre tillfällena, och vi kommer att vara beredda att göra det också inför kommande försvarsbeslut. Det är som är oerhört viktiga. Lägg därtill perspektivstudiens horisont 2035, med stora materielutredningsbehov och materiella behov, logistikbyten och så vidare som kommer att kräva ännu mer resurser – stora resurser. Vi har dessutom kostnadseffektivitet i blicken; vi ska använda varje krona så bra som möjligt utifrån ett hela-landet-perspektiv. Förbandsstrukturen behöver också byggas upp , med start i närtid. Det är intressant, , att det inte går att beskriva hur de 10 300 som så tydligt definieras ska fördelas. Det kunde ju lika gärna ha varit 10 400 eller 10 500 utifrån ett antagande från . Någonstans borde man ha kommit fram till denna siffra i stället för att hänvisa till att det är Försvarsmaktens uppgift att fördela detta, vilket jag tycker är oerhört viktigt. får väl återkomma med svar på frågan. 54 (V): Vi debatterar nu betänkande FöU6 angående militära frågor, där vi behandlar en rad motioner från den allmänna motionstiden. delar synen i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är dock viktigt att ha en bred syn på de säkerhetspolitiska hot vi står inför, vilket också påpekas i betänkandet. Det måste även omfatta olika former av katastrofer, cyberattacker, pandemier och terrorism, det vill säga inte enbart militära väpnade angrepp. Utskottet framhåller att hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och i samverkan med andra länder. vill understryka att ”i gemenskap med andra” inte bör vara synonymt med Nato. Vi menar att ska stå upp för den militära alliansfriheten på allvar och upphöra med alla närmanden till Nato, som enbart bidrar till att urholka trovärdigheten för vår militära alliansfrihet. Däremot ser vi gärna samarbeten med andra länder, framför allt våra nordiska grannländer och i synnerhet . släppte Försvarsberedningen sin första delrapport om det civila försvaret, Motståndskraft – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Där beskrivs hur det civila försvaret behöver stärkas inom i stort sett samtliga civila områden. står bakom huvudinnehållet i rapporten, även om vi inte delar den säkerhetspolitiska analysen. Flera av motionerna tar upp frågor som har bäring på Försvarsberedningens fortsatta arbete om det militära försvaret. En sådan fråga är hemvärnets roll. menar att hemvärnet spelar en mycket viktig roll i totalförsvaret, bland annat genom att hemvärnet finns väl representerat över hela landet och har god lokal kännedom och förankring. Hemvärnet är också mycket kostnadseffektivt. För är det därför självklart att hemvärnet ska utvecklas och få nya, mer kvalificerade uppgifter. Vi bör dock inte föregå Försvarsberedningens arbete i den här frågan. Frivilligorganisationernas stora betydelse i totalförsvaret tas upp i rapporten. står helt bakom skrivningarna om att frivilligorganisationerna har en viktig roll att fylla och att det är viktigt att ta vara på kompetensen och att även stärka dessa organisationer. Det finns två förslag till tillkännagivanden i betänkandet som inte står bakom. Det första gäller logistiken inom Försvarsmakten. Vi håller med om att det finns stora problem när det gäller logistiken . Tillgången till materiel och förnödenheter samt vidmakthållande av materiel är naturligtvis centrala för den militära förmågan. Det är mot den bakgrunden viktigt att överbefälhavaren har kontroll över vilket material som finns tillgängligt och hur det ska nyttjas. Jag håller med om att det ligger mycket i förslagen i utredningsbetänkandet Logistik för högre försvarsberedskap om att ansvaret för vidmakthållandet av materiel och tillhörande upphandling bör överföras till Försvarsmakten. Det här är dock en mycket komplex fråga. Vi vill därför invänta regeringens arbete med en fördjupad analys av hur ansvaret för upphandling och vidmakthållande av Försvarsmaktens materiel fördelas mellan Försvarsmakten och . Jag tycker att det är viktigt att vi har all information på bordet innan vi fattar beslut i en sådan här viktig fråga. Därför har vi reserverat oss. När det gäller tillkännagivandet angående säkerställandet av tillgång till skjutfält och övningsområden anser vi att det att det inte behöver vidtas ytterligare åtgärder utan att dessa är väl tillgodosedda . Jag delar bestörtning över att vill avveckla Försvarsmaktens centrum för implementering av genderperspektiv i militära operationer. Jag tycker att det tydligt visar att är ett parti som inte står upp för kvinnors rättigheter och jämställdhet när det verkligen gäller. De har inte förstått att våld mot kvinnor är ett stort säkerhetspolitiskt hot, som vi måste ta på allra största allvar. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. Vi måste stoppa beroendet av fossila bränslen om vi vill rädda vår planet. Satsningar på förnybar elproduktion är helt nödvändiga för att vi ska kunna nå målet om ett ekologiskt hållbart samhälle, och det börjar bli bråttom. vill se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta såväl klimatutmaningarna som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, effektiv teknik och energieffektivisering vill vi ställa om till en hållbar energiproduktion. kan Försvarsmakten sätta stopp för planerade byggen av havsbaserad vindkraft om man upplever att de inkräktar på vad man använder som militärt övningsområde. Jag anser att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. När konflikter uppstår som sätter stopp för viktiga utbyggnader av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning, exempelvis i fallet med det stora havsbaserade vindkraftsprojektet , som har stoppats med hänvisning till försvarets riksintressen. Ett gigantiskt projekt som skulle ha skapat hundratals nya jobb och som har planerats läggs nu ned – till stor besvikelse för de berörda kommunerna. Jag anser att regeringen ska ge i uppdrag åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten ska kunna organiseras utan att vara ett hinder för Offshore att bygga vindkraftverk och utan att Försvarsmakten drabbas negativt på lång sikt. Det gäller självklart även andra kommande och framtida havsbaserade vindkraftsprojekt. anser att det ska göras en översyn av hela systemet med adjutanter, som omfattar såväl finansiering som funktion. En adjutant vid det svenska hovet är en officer som biträder en kunglig person i tjänst, det vill säga medverkar när de kungligas program genomförs. En adjutant kan kort beskrivas som en knutpunkt för alla som vill tala med eller informera den kungliga personen samt en länk mellan hovet, ambassader, polis, arrangörer och den kungliga personen vid resor, särskilt utomlands. är det Försvarsmakten som står för lön och ersättning till adjutanterna. anser inte att kostnaden för adjutanter när de tjänstgör vid hovet ska bäras av Försvarsmakten eller någon annan statlig myndighet. Det bör därför göras en översyn av hela systemet med adjutanter, som omfattar såväl finansiering som funktion. Med detta yrkar jag bifall till vår reservation nr 20. Jag står naturligtvis också bakom våra gemensamma reservationer nr 16 och 10 och våra övriga reservationer. 55 (KD): debatterar vi försvarsutskottets betänkande FöU6, som handlar om militära frågor. Jag vill på en gång yrka bifall till reservation 6. I det här betänkandet tas en rad viktiga frågor upp som gäller Försvarsmaktens organisation och övningsverksamhet och de särskilda frågorna som gäller övningsfälten. Jag kommer tillbaka till tillkännagivandena, men jag vill inleda med att påminna om att vi antog en rapport i Försvarsberedningen där vi fastslår att ett angrepp mot inte kan uteslutas. Sju partier var överens om detta, och det skedde mot bakgrund av en oroväckande utveckling. Jag tänker särskilt på annektering av och det krig som startades i och som fortfarande pågår under den debatt vi har . Detta bekräftar bilden av ett aggressivt . Det upprustningsprogram som finns fortsätter i oförminskad takt. Därmed inte sagt att ett angrepp står för dörren, men det viktiga för vår del är att skapa en så hög tröskel att ett angrepp mot inte blir ett attraktivt alternativ för i händelse av en allvarlig kris eller ett allvarligt krig i . Vår uppfattning är att försvarsmakt är för liten för att kunna möta det allvarliga säkerhetspolitiska läge som råder nu och i en överskådlig framtid. Det svenska försvaret ska leva upp till en ambitionsnivå som alla partier i Försvarsberedningen pekat ut, nämligen att kunna möta ett väpnat angrepp mot och därmed verka avskräckande. uppfattning är också att ska ansluta sig till Nato. Det är något som skulle bidra till ökad stabilitet i hela regionen och därmed stärka såväl vår egen som våra grannars säkerhet. råder en situation där försvaret har brist på pengar, brist på soldater, brist på befäl och brist på vapensystem. lägger av bnp på försvaret, och det är för lite. vill se en fördubbling av försvarsanslaget så att vi stegvis når tvåprocentsmålet. Det är en nivå som våra grannländer redan har nått eller är på väg mot. Även om pengarna är nödvändiga räcker inte detta. Det måste också finnas en plan för hur de ska spenderas. Därför har vi skrivit en rapport, För ett tryggt , där vi presenterar hur vi vill att Försvarsmakten ska se ut . Lite kortfattat och grovhugget går rapporten ut på att armén behöver mer än fördubblas. Dagens två brigader behöver bli fem. Utöver detta ska stridsgrupperna för och förstärkas. Antalet värnpliktiga behöver öka från dagens 4 000 till 12 000 . Flottan behöver tillföras ytterligare sex stridsfartyg för att kunna verka på både öst- och . Dessutom ska antalet ubåtar utökas till totalt åtta, så att vi kan säkerställa att åtminstone fyra ubåtar kan vara till sjöss . Flygvapnet ska bibehållas på minst nuvarande nivå med ca 100 flygplan. I stället för att skrota dagens JAS Gripen-plan bör vi behålla minst 40 C/D-plan och sedan bygga ytterligare 60 av modell E – . Det är viktigt att flygvapnets basorganisation kraftigt utökas. Där föreslår vi en tredubbling för att kunna säkerställa att vårt flygvapen kan kraftsamlas till olika delar av landet och för att flygplanen ska kunna spridas ut för att undvika utslagning på marken. För oss kristdemokrater handlar det om att den trygghet medborgarna kan kräva i sina dagliga liv, för familjen, på ålderdomen, vid olyckor eller sjukdom, ytterst bygger på att staten kan tillgodose behovet av såväl inre som yttre säkerhet. För oss kristdemokrater är därför försvar en av statens kärnuppgifter. Jag vill också kommentera tillkännagivandena. De gäller bland annat FMV och Försvarsmakten. En majoritet vill att ska följa förslagen i den utredning som slog fast , nämligen att lämna över vidmakthållandet till Försvarsmakten. Det hänger ihop med att försvaret i allmänhet och inte minst armén i synnerhet måste hålla kontrollen över sin materiel. En viktig del i att bygga upp försvarsförmågan är att öka krigsförmågan. Detta hänger också ihop med det andra tillkännagivandet, nämligen ett moratorium mot att röra övningsfälten. En försvarsförmåga består av att det finns fullständiga förband, materiel och övningar. Därför är det så viktigt med tillkännagivandena. 56 (MP): Jag vill börja med att säga att jag instämmer i anförande, och jag yrkar bifall till reservationerna 10 och 16. diskuterar vi militära frågor, och den svenska militären har onekligen gjort en lång resa. Omställningen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar var på många sätt rimlig utifrån det säkerhetspolitiska läge som rådde då, men omställningen gjordes på ett sådant sätt att vi nu behöver återskapa och stärka många av de förmågor som vi har haft. Det säkerhetspolitiska läget kräver att vi återigen har en väl fungerande nationell försvarsförmåga. Inriktningspropositionen konstaterar att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Under den nuvarande regeringen har omställningen påbörjats. Tillskott har gjorts för att höja förmågan i totalförsvaret. Bland annat har pengar avsatts till cyberförsvaret och psykologiskt försvar för att möta påverkansoperationer, vilket känns relevant under ett valår. Regeringen har också skjutit till pengar för såväl materiel som förstärkningar på personalsidan. lade fram sin årliga studie av svenskars värderingar och åsikter. Studien var mycket positiva nyheter för Försvarsmakten. Svenskarnas förtroende för Försvarsmakten ökade kraftigt. Faktum var att det var den enskilt största ökningen som har uppmätt från till ett annat hos någon myndighet. Vårt arbete från politiskt håll tillsammans med Försvarsmaktens gedigna insatser stärker försvarsviljan och därmed trovärdigheten i försvaret. gäller det att vi också lever upp till allmänhetens förväntningar. Det militära försvaret står inför flera stora utmaningar som behöver hanteras. Utredningen långsiktiga materielbehov pekade exempelvis på de utmaningar som finns på materielområdet. Utredningen pekar bland annat på att politiken underfinansierat materielinköpen, vilket gjort att kostnader har skjutits . Utredningen lyfter också fram exempel på när materiel har köpts in av industripolitiska skäl snarare än försvarspolitiska. Det är problem som politiken behöver ta tag i. Oavsett vilken ambitionsnivå man vill att Försvarsmakten ska ha är det rimligt att politiken säkrar en passande finansiering för den ambitionsnivån. I där omställningsbehoven är stora och våra resurser begränsade är inte materielinköp som gynnar enskilda företag snarare än försvarsförmåga något som vi ska prioritera. Det militära försvarets utveckling kommer framför allt att hanteras inom Försvarsberedningen, som lämnar sitt slutbetänkande . Arbetet inom beredningen pågår nu för fullt, och jag tror att alla de som deltar i arbetet skulle instämma i att det finns mycket att avhandla. Det är få delar av Försvarsmakten som inte skulle önska sig mer resurser. Det handlar inte bara om mer vapen. Lika viktigt är fungerande logistik och ledningssystem, som ofta har nedprioriterats under omställningen till ett insatsförsvar. I sin perspektivstudie ser Försvarsmakten själv en fördubbling av Försvarsmakten till 2035 framför sig. Vår roll som politiker är dock att ta hänsyn till helheten. Varje krona som går till Försvarsmakten är en krona som inte går till något annat. Vi måste säkerställa att de investeringar som görs i försvaret är effektiva och rimliga. Jag törs lova att tuffa prioriteringar av Försvarsmaktens resurser kommer att behöva göras framöver, oavsett om vi skjuter till pengar och oavsett vilken regering som styr efter valet. Så fungerar politik – resurser är ändliga. Dessa prioriteringar kommer att bli en utmaning för Försvarsberedningen att ta sig an . Jag är dock hoppfull att vi gemensamt kan hantera detta. Den förra delrapporten om det civila försvaret samlade en bred majoritet av partier, och min förväntning och förhoppning är att politiken kommer att kunna upprätthålla den svenska traditionen med breda överenskommelser på försvarsområdet även här. 57 (-): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 12. Vi har sett en förändring från högkvarterets sida i fråga om hur man resonerar angående taktiken för försvaret. För inte så länge sedan sa man att fredsgrupperingen kunde vara sådan att vi skulle flytta vår enda brigad – egentligen har vi två, men den andra är inte färdig – dit där en angripare har angripit och att det skulle vara ganska problemfritt. Det är väl önsketänkande. säger högkvarteret att vi måste gruppera oss så att vi kan försvara oss i den region som fienden har attackerat. Det finns också vissa saker som man nu har tagit tag i och diskuterar på allvar, exempelvis att om vi ska slåss med brigader måste vi ha divisionsstaber. En sådan ska upprättas. Jag tycker att det borde vara flera. Även brigads anfall diskuteras. Det krävs ju ganska mycket understöd för att en brigad ska kunna anfalla, och vi har inte den mängden artilleri. Det här är saker som vi måste lösa. Fördelningsartilleri är någonting som skulle kunna lösa den problematiken. säger man i perspektivstudien att behöver ha fler brigader. Det är bra att det blir sagt av fler än bara oss i och Alternativ för , som har sagt det . När försvaret ska öka i volym så mycket som vi nu diskuterar måste ju anslaget gå upp kraftigt. Med regeringens 1 miljard tar det att bygga ett invasionsförsvar. Vad vi har sagt att vi behöver är fungerande militär förmåga och gedigen militär förmåga 2035. Vi har haft ett väldigt lågt försvarsanslag i . Försvaret är underfinansierat och har många hål, inte minst på materielsidan. Ska vi komma i fatt måste anslaget höjas kraftigt. Jag vet att och Liberalerna har gjort ett trendbrott i sina budgetar och anslår väsentligt mer än regeringen. Men inte ens det kommer att räcka. Ska vi kunna få en fungerande militär förmåga måste vi gå av bnp och gå upp mot . Sedan, när försvaret är genomfinansierat vad gäller materiel, kan det möjligtvis falla tillbaka till 2 ½ procent. Men ska vi ha ett totalförsvar med förmåga att verka avskräckande måste vi satsa helt andra pengar. Då är det nu vi ska vakna och se det, för det är helt uppenbart. Med tanke på volymen på försvaret måste vi också göra en annan geografisk indelning. Vi anser att bör delas in i åtta militärregioner och att marinen ska få fler marinbaser samt marindetachement i och . Det skulle vi kunna sätta upp . Det är som sagt viktigt med fördelningsförband, såväl förbindelsebataljoner som artilleribataljoner och transportbataljoner, för utan dessa fungerar inte totalförsvaret. Förmodligen behöver vi 40–50 bataljoner som fördelningsresurs eller divisionsresurs. Vi måste skydda våra ledningscentraler genom fortifikationer i bergrum och på annat sätt och öka spridningen. För att öka antalet krigsflygplatser bör flygflottilj i och flygflottilj i sättas upp i närtid. Vi talade om inre säkerhet tidigare. Då är det viktigt att vi får ett gendarmeri med tyngre vapen och offensivare taktik än den reguljära polisen i våra tre största städer. Det bör knytas till totalförsvaret. När jag var ny i var det många som tyckte att värnpliktsutbildning var urtida. Det var ingenting vi behövde. har det visat sig att det är precis det vi behöver, dels för att fylla förbanden på ett sätt som vi har råd med och dels för att föra in människor i branschen som sedan kan ta anställning. ska vi återigen värnpliktsutbilda, men jag som vill ha ett större försvar inser att vi måste ha ett högre antal som utbildas. Då är 10 300 ett bra riktmärke. Det borde vara ännu fler, men det är inte möjligt i det här skedet eftersom det också behövs folk som utbildar, alltså officerare som kan göra detta. Antalet officerare som kan leda utbildning ökar ju när vi successivt ökar försvarets volym, och med värnpliktiga officerare ökar möjligheten att utbilda fler. Vi tycker att officersutbildningen behöver ändras för att tillmötesgå krigsförbandens behov. Officerare har vi ju i första hand för krigsförbandens behov och inte för något annat. Därför måste vi ändra strukturen på officersutbildningen. Jag delar de åsikter jag tidigare hört i kammaren om att vi ska bevara skjutfälten och inte lägga ned några fler. Det skulle inte vara bra för funktionen när vi bygger ut försvaret att avveckla skjutfält. Skjutfält är viktiga för övning. Frivilligrörelserna anser jag är väldigt viktiga för att öka folkförankringen men också för att stötta hemvärnet med många roller som faktiskt kommer ur utbildningar inom frivilligrörelserna. Vi tycker att frivilligrörelserna ska ha ett grundanslag som de kan ha till sin organisation. Att det finns projektanslag när de kan visa att de stöder hemvärnet genom att utbilda personal är också rimligt, men att grundanslaget avskaffades har gjort att frivilligrörelserna kan hålla sig med en egen organisation så som . Det drabbar dessa föreningar. Vi tycker att på uniformer ska det vara förbud mot religiösa och politiska symboler. Vi tycker att det är självklart. Uniformens fördelar är att den är neutral och stärker känslan av gemenskap. Det skulle fallera om man införde egna, individuellt utvalda religiösa och politiska symboler. Självklart ska detta inte vara tillåtet. Det har talats mycket om Gendercentrum. Vi som vill avveckla Gendercentrum tycker att man lägger för mycket resurser på sådant som ligger utanför tjänstens utövande. Vi tycker dock inte att svenska soldater, när vi deltar i internationella fredsoperationer, på något sätt ska vara med i något som är vidrigt ur ett folkrättsperspektiv. Det skulle naturligtvis även gälla om vi försvarar vårt land.