prot · H509100 · 2018-04-18 00:00:00 — Regeringens uppfattning är att det vid godkännande av nya sorter på marknaden bör göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och effekter, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används. Regeringens mål är att öka svensk matproduktion och skapa jobb och tillväxt i hela landet. export av livsmedel är viktig för att öka livsmedelsproduktionen och skapa de nya jobben. exporterar vi av våra livsmedel. Tittar vi på totala industri kan vi se att exporteras. Det beror kanske på att vi har sett oss som ett industriland. Det börjar dock vända. Till exempel är intresset för vårt griskött stort i . besökte en delegation från en grisbonde i min hemkommun för att på plats informera sig om vår grisuppfödning. De fokuserade främst på vår höga livsmedelssäkerhet, spårbarhet och rutinerna för smittskydd. Självklart var det också viktigt att grisen hade knorren kvar, eftersom det är en delikatess i . Även andra delar som vi i ratar, fötter och kött från huvudet, är de intresserade av. Med ett landgodkännande skulle ett exportavtal med enligt LRF:s uppskattning vara värt . Regeringen gör historiskt stora satsningar för att öka livsmedelsexporten. satsar man 48 miljoner. Business får i uppdrag att anställa livsmedelsexportansvariga på tre prioriterade marknader: , och samt . Syftet är att skapa fler exporterande livsmedelsföretag och att bidra till att skapa rätt nätverk och kunskap för att kunna exportera. Positivt är att framtidstron i de gröna näringarna är starkare . Detta presenterar LRF i rapporten entreprenör – affärsmöjligheter i hela landet. Framtidstron för köttproduktion som slaktkyckling, gris och nöt var stark medan den var svagare för lamm och viltkött. Betydelsen av ursprung på den svenska marknaden har ökat till förmån för det svenskproducerade. Detta ökade intresse har påverkat efterfrågan och priserna positivt. Priset på det svenska nötköttet ligger långt över det pris som råder inom EU. har de svenska nötköttspriserna varit betydligt högre . har de svenska priserna ökat medan EU-priserna har ökat . En anledning är att konsumenterna väljer svenskt kött i butikerna. Märkningen Kött från har tillsammans med en ökad medvetenhet om antibiotikaanvändning och djurvälfärd haft en stor betydelse. Lönsamheten, framtidstron och planerade investeringar inom nötköttsproduktionen har stärkts genom att produktionskostnaderna inom svenskt jordbruk har ökat betydligt långsammare . Att något har producerats i har blivit ett slags bevis på att det är en kvalitetsvara. Det finns flera argument för att handla svenska råvaror, där det första är att man som konsument vet hur maten är producerad, det andra att vårt kött har lägre klimatpåverkan och det tredje vår låga antibiotikaanvändning. Att konsumera svenska varor bidrar även till att man stöttar svenskt hållbart jordbruk och ökar arbetstillfällena inom livsmedelsindustrin. Ett annat skäl till vår höga kvalitet är vårt arbete med livsmedelssäkerhet, där kontrollerna är en viktig del. Företagen har ett ansvar för att deras produkter är säkra och att konsumenterna inte blir vilseledda av till exempel informationen på förpackningarna. Livsmedelskontrollens ansvar är att kontrollera hur företagen lever upp till lagstiftningen. Livsmedelskontrollen gör att konsumenterna känner förtroende för maten och att företagens konkurrenskraft ökar. har fått ett uppdrag att utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen i landet genom kompetenshöjande åtgärder. Man har också fått i uppdrag att fortsätta förenklingsarbetet. Särskilt fokus ska vara på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt och på hur myndigheten arbetar med service, effektivitet och bemötande. När man går till en affär eller restaurang ska man kunna lita på att det man får är det som står på förpackningen eller menyn. Men tyvärr är det inte alltid så. Utländskt kött säljs som svenskt, har inte varit i närheten av och så vidare. Det handlar ofta om att byta ut dyra livsmedel som konsumenterna är beredda att betala mer för mot billigare. Man luras att betala för något man inte får. lämnade regeringen en proposition till om effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. Här föreslås ändringar i livsmedelslagen och i lagen om foder och animaliska biprodukter. Förslaget innebär att straffet skärps för allvarliga brott. Straffet föreslås vara böter eller fängelse . Det är en välkommen straffskärpning, då livsmedelsfusk inte bara lurar människor på pengar, utan man riskerar även sin hälsa. 47 (C) replik: Det gläder mig att omsorgsfullt och först i sitt anförande nämnde vårt viktigaste livsmedel, vatten. I det sammanhanget har jag en undran, och det är hur den del av regeringen som är socialdemokrater ställer sig till det egendomsskydd som vi har i vår grundlag, i och i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna. Som mycket riktigt sa behöver vi vattenskyddsområden, men då gör man intrång hos någon. Det allmänna har rätt att göra sådana intrång. Det rimliga är, tycker jag, att det egendomsskydd som finns beaktas när dessa intrång, som är nödvändiga, görs på ett sådant sätt att den som äger någonting och vars verksamhet kanske försvåras eller rent av måste upphöra får ersättning för densamma. Vad säger om detta? 48 (S) replik: Vid ingripanden där begränsningar av nyttjande av egendom görs när man inrättar ett vattenskyddsområde är möjligheten till ersättning lagreglerad. Jag utgår från att regeringen bevakar rättsutvecklingen i det fortsatta arbetet när man fortsätter att inrätta vattenskyddsområden. Landsbygdsministern har varit ganska tydlig här i interpellationsdebatter med att egendomsskyddet ska gälla och att man ska ersättas. 49 (C) replik: Jag tackar för detta svar och kommer att följa upp att så blir fallet, för det går ju att räkna upp ett ganska stort antal ärenden, apropå de ärenden som nämnde i sitt anförande, där ersättningar som människor har tyckt varit skäliga inte har utgått. 50 (S) replik: När det görs begränsningar för människor är det viktigt att de får ersättning. Men dricksvatten är ju av stor och avgörande betydelse för samhället, vilket vattenbristen som vi haft har visat. Med tanke på de klimatförändringar vi ser framför oss kommer vattenbristen att bli ännu vanligare. Därför är det viktigt att frågan regleras. 51 (M) replik: Jag tackar för anförandet om livsmedelspolitik. Mat är viktigt. Äta bör man, annars dör man. Men det handlar också om vad man äter för mat, när man äter och på vilket sätt och i vilket sammanhang man äter mat. Vi har ju kommit överens om ett antal spelregler här i kammaren gällande livsmedelspolitiken, och min fråga handlar lite om den demokratiska delen kring livsmedel. antog vi livsmedelsstrategin här i kammaren. Då skickade vi också ett antal tillkännagivanden till regeringen, som jag nämnde i mitt tidigare anförande. Ett av dem var att svensk livsmedelsproduktion bör styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Trots detta har vi just nu en regering som skickar ut direktiv om hur produktionen ska gå till, vad konsumenterna ska äta och på vilket sätt inom den offentliga sektorn detta ska gå till. Min fråga, herr talman, till Socialdemokraternas representant är därför: Hur ser ni på det demokratiska forumet när regeringen gör något helt annat? 52 (S) replik: Jag utgår från att frågan handlar om den ekologiska odlingen och det mål som man satte i handlingsplanen om . finns det andra mål som vi också ska nå, bland annat Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap. Där har ju målet om ekologisk produktion också sin del. Den skapar värdetillväxt och arbetstillfällen runt omkring i vårt land. Därför är det viktigt att man visar vägen mot vad man vill. 53 (M) replik: Tack, , för det icke-svar jag precis fick! Ett av de tillkännagivanden som vi också skickade med härifrån kammaren var att säkerställa generellt goda företagarvillkor för lantbrukarna. När vi talar om just ekologiskt kan vi konstatera att ekologisk produktion brottas med en rad utmaningar. Dels produceras det mindre mat på mindre yta, dels är utsläppen i många fall större än inom den konventionella produktionen. Det råder också en missuppfattning att all ekologisk mat är bra för klimatet, men så är det inte. är sådant som är konventionellt producerat i bättre än importerad ekologisk mat. Därför tycker jag att argumentet att detta skulle bidra till miljömålen inte är korrekt. Det oroar mig att regeringens politik inte baseras på vetenskap och att man dessutom gör tvärt emot vad den lagstiftande demokratiska församlingen har uttryckt. Min fråga är därför åter: Varför gör inte regeringen som den lagstiftande församlingen har beslutat? 54 (S) replik: Det är inte sant att den ekologiska produktionen alltid ger mindre. Försök har visat att man kan få ut lika mycket på samma yta. Det råder delade vetenskapliga uppfattningar om hur bra eller dåligt ekologisk respektive konventionell odling är. Vem som äger hela sanningen kan nog ingen av oss här säga. Men att ekologisk och konventionell odling kompletterar och lär av varandra är viktigt för att vi ska kunna fortsätta att öka den svenska produktionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU18 55 (S): Vi debatterar nu MJU18 Landsbygdspolitik. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 10 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Betänkandet behandlar EU:s jordbrukspolitik, livsmedelsstrategin, växtbaserade livsmedel, hästavel och en del annat. Det är viktiga frågor för vår landsbygd och våra lantbruksföretag. Att regeringen menar allvar med att hela ska leva kan man läsa i regeringsförklaringen: ”Klyftan mellan stad och land ska slutas. Det ska gå att arbeta, driva företag och få del av samhällsservice oavsett om du bor i , eller .” Detta kan vi också se i den förda politiken under den gångna mandatperioden. Vi har gjort stora satsningar för att hela ska leva. Vi har bland annat tagit beslut om en livsmedelsstrategi, den första, där står bakom det övergripande målet att vi ska öka livsmedelsproduktionen i . Det hade givetvis varit bättre om alla hade varit överens om hela propositionen, men det lyckades vi inte med. Att vi är överens om målet är bra, och näringen är också mycket nöjd med att vi har pekat ut riktningen och att vi har frågan på agendan. Regeringen har avsatt drygt 1 miljard för att genomföra livsmedelsstrategin. Vi är dock bara i början av detta arbete, och vi behöver göra mera. Jag kan inte nog understryka hur viktigt det är att vi ökar livsmedelsproduktionen i . Det ger jobb på landsbygden som inte går att flytta. Det ökar också vår förmåga att klara de krissituationer vi kan drabbas av. är vår livsmedelstillgång i alltför stor utsträckning beroende av import. Det behöver vi ändra på av många skäl. Vår produktion i är bra, och efterfrågan på svenska produkter ökar i och i andra länder. Låt oss ta vara på det. Regeringen har därför beslutat om en exportstrategi för att främja exporten. Det är viktigt, för här finns en stor potential. Vi behöver öka kunskapen om de svenska mervärdena så efterfrågan på våra svenska livsmedel ökar ännu mer. Vi har också gett länsstyrelserna i uppdrag att ta fram regionala livsmedelsstrategier och erbjudit aktörer med regionalt utvecklingsansvar att genomföra insatser på regional nivå i enlighet med strategin. Det har de också gjort tillsammans med privata aktörer. Regeringen har avsatt 142 miljoner till insatser för att stödja arbetet med genomförandet. Samordning och erfarenhetsutbyte är viktigt, och därför bjöd landsbygdsministern 2017 in till Hela kraftsamlar. Regeringen har tagit fram en utredning om hållbar turism, Ett land att besöka. Turistnäringen är en av de snabbast växande branscherna i , och en delstrategi är att kombinera måltidsturism med livsmedelsstrategins mål och insatser. Det är viktigt för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen jobbar också med nyindustrialisering. Svensk livsmedelsindustri är en del av tillverkningsindustrin och möter precis samma utmaningar som andra industrigrenar. Här behöver företagen fortsätta att arbeta med samverkan, digitalisering, hållbarhet, kompetens och innovationskraft. I betänkandet finns vidare ett tillkännagivande om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden, efter en motion av med flera. Ledamoten påstår att vi har sänkt ersättningarna och krånglat till regelverken. Att regeringen skulle ha sänkt ersättningarna till föreningslivet är inte sant, för regeringen har höjt anslaget till föreningslivet med 227 miljoner . Vi har också höjt anslaget till friluftslivet med 20 miljoner. Jag vet därför inte vad ledamoten med flera grundar sin motion och sitt tillkännagivande på. Det är bra med förenklingar, och det är något vi arbetar med. är vi politiker väldigt bra på att ställa krav på vad man ska uppnå för att få detta stöd. Den ekvationen är inte alltid helt enkel att få ihop. Och att det skulle vara speciellt på landsbygden förstår jag inte riktigt, för när vi förenklar gör vi det för alla. Regeringen har också avsatt en hel del pengar till studieförbunden i årets budget, nästan 500 miljoner. Studieförbunden har en viktig roll på landsbygder eftersom de är närvarande i hela landet. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har varit tydlig med att hela ska leva. Man tillsatte därför en parlamentarisk landsbygdskommitté, och den lade enigt fram en utredning med 75 förslag. Efter det har regeringen levererat en landsbygdsproposition som förverkligar merparten av dessa förslag. Till detta har regeringen avsatt 1 ½ miljard 2019–2020 och därefter 400 miljoner . Det handlar om satsningar på näringsliv, innovation, kunskapsutveckling, utbildning och kultur, och Norrlandsstödet får ytterligare pengar. Här finns satsningar på digitalisering av företag, teknikutveckling, bättre finansiering för landsbygdsföretag och bättre förutsättningar för besöksnäringen. Vidare satsas det på fjärrundervisning, för landsbygdsutveckling och en hel del annat. Som ni hör gör vi stora satsningar på landsbygden, och vi gör dem för att vi menar allvar med att man ska kunna leva, verka och bo överallt i vårt avlånga land. budgetar har bland annat innehållit en miljardsatsning på bredband, ökad möjlighet till kameraövervakning, många fler platser på regional yrkesutbildning för vuxna och ett kunskapslyft som byggs ut med över 100 000 utbildningsplatser till 2021. Det vi ser på landsbygder är en stor kompetensbrist inom alla branscher, både i offentlig och privat sektor. Det är ledsamt att Alliansen och SD går emot förslaget att införa högskolekompetens på yrkesutbildningar, för det hade gjort skillnad för landsbygden. Vi har också ökat den statliga närvaron i hela landet och gjort en permanent satsning på kommersiell service i glesbygd. Vi håller på med en översyn av reseavdraget, och vi har gjort en biblioteksatsning i hela landet. Det är viktiga åtgärder för utveckling och för landsbygden. Till det som jag nu har berättat om kan man lägga de 35 miljarder som vi har lagt på välfärden . Välfärden är viktig för landsbygden. Om den inte fungerar kan man inte leva, bo och verka där. Där har vi skiljelinjen i svensk politik: Vi vill utveckla den svenska modellen, inte avveckla den genom stora skattesänkningar. 56 (M): Även denna debatt om landsbygdspolitiken och MJU18 är lite av en repris av den debatt vi hade här i kammaren . Betänkandet behandlar 87 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden och rör bland annat EU:s jordbrukspolitik, livsmedelsstrategins genomförande, livsmedelsindustrin, mathantverk, GMO och pollinerare. vid undrade vi alla vad som skulle hända med Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. vet vi att regeringen har lagt en landsbygdsproposition på bord, och behandling kommer att ske först . Utan att föregripa den debatten kan vi konstatera att konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro och att propositionen i sig mer är ett visionärt strategidokument än något annat. Detta är lite av en nyordning för riksdag. Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 om ängs- och hagmarker. Det är ett förslag som säkerställer en levande landsbygd och som stärker kretslopp och hållbarhet i naturen. Politiken behöver ständigt utvecklas, och landsbygdspolitiken är inget undantag. Det finns stora utmaningar med urbaniseringen, men det finns också stora utmaningar med att få landsbygdens service att fungera likadant som förut men med färre människor som bor där. är ett stort land med långa avstånd. Det ser inte likadant ut överallt, utan behoven och förutsättningarna är olika beroende på var i landet man befinner sig. Detta är inget fel i sig utan snarare en tillgång för ett befolkningsmässigt litet land som vårt, långt uppe i norra . Jag tänker tala lite mer om företagande än vad tidigare talare har gjort. Företagande och jobb är nämligen en förutsättning för att ett land ska blomstra, även på landsbygden. En förutsättning för att landsbygden ska utvecklas och stå sig stark är att man skapar arbete, att man skapar förutsättningar för företag och arbetsmarknad och att detta alltid prioriteras högt. Förutsättningarna för företagande och boende kräver både god infrastruktur och service. En del frågor berörs av rikspolitiken, men många har bäring på hur den lokala politiken ser på arbetsmarknaden, vilket är minst lika viktigt. Vi vill att fler företag ska kunna starta, växa och utvecklas i . Landsbygden består till stora delar av jord- och skogsbruk. Dessa drivs genom enskilda människors företagande och ska behandlas med respekt. Grundläggande ideologiska kantstenar för oss moderater är äganderätt, ansvar och frihet. Vi värnar allemansrätten, men landsbygden är ingen allmännytta och brukandet måste respekteras. Jordbruk och livsmedelsproduktion är något vi är stolta över, och det ska vara enkelt att vara företagare även inom dessa branscher i . Ett hållbart brukande av jord och skog är avgörande för att bevara den biologiska mångfald vi redan har och för att de miljökrav vi har ställt upp ska följas. Den biologiska mångfalden är beroende av betande djur för att hålla ängsmarkerna öppna. finns det tyvärr för få betande djur för att åstadkomma det som vi alla vill. Det är viktigt med öppna hagmarker, inte minst ur ett kulturhistoriskt perspektiv, och då duger det inte att kalla jordbruket för miljöfarlig verksamhet. Våra bönder är våra hjältar, och de ska uppskattas, inte bestraffas. Landsbygd och stad står inte emot varandra utan är varandras styrkor genom ett nära utbyte, särskilt i ett så pass litet land som vårt. Landsbygdens utmaningar är också dess styrka. Entreprenörskapet och förmågan att lösa praktiska hinder är väl förankrad sedan generationer. Vi tror på människor, och vi tror på den drivkraft som funnits i generationer på landsbygden att göra det allra bästa utifrån de förutsättningar som finns till hands. Gröna näringar kan bidra som en tillväxtmotor i . Hela ska kunna leva, men då måste hela få förutsättningar att kunna stå på egna ben. Vi moderater ser landsbygdens möjligheter och utvecklingspotential, och vi vill måla upp dessa med en positiv bild. Det finns alltför många andra som målar upp en negativ och mörk bild av landsbygdens framtid. Alliansen tror på landsbygden, och vi vill ge landsbygden de bästa förutsättningarna för att växa och frodas med den drivkraft som redan finns. Vi tror mer på generella lösningar än på riktade bidrag till utpekade statiska och fastställda områden. Jordbrukets inkomst styrs i mångt och mycket av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, och det är viktigt att är en stark och konstruktiv röst i kommande förhandlingar. Vi kan se att av EU:s befolkning arbetar inom jordbrukssektorn men att av EU:s budget går till jordbruket. Detta är inte hållbart , även om vi skördar frukterna av jordbrukets verksamhet. På samma sätt som tidigare regeringar förutsätter vi att nuvarande och kommande regering arbetar med att söka allianser inom EU. EU-familjen är viktig, och det finns en farhåga , då har valt att lämna EU. Vi behöver ett självständigt och konkurrenskraftigt europeiskt jordbruk. Om jordbruket ska vara konkurrenskraftigt framöver går det inte att backa sig ut ur framtiden. Vi behöver en modern växtförädling, vilket kommer att bli en viktig nyckel för att kunna producera både smartare mat och mer mat . Det duger inte med en regering som velar i GMO-frågan så som man har gjort . Det behövs en regering som kan visa en tydlig svensk inriktning inom området för att kunna skapa grödor som är anpassade till svenska förhållanden. Jag måste avsluta även detta anförande med att konstatera att regeringen lägger fram flera förslag som är direkt skadliga för landsbygden snarare än att långsiktigt hjälpa den att stå stark. Det behövs sjystare konkurrensvillkor, och det behövs långsiktiga spelregler för att kunna möta framtidens utmaningar. Landsbygdspolitiken förtjänar en mycket större och bredare debatt än den vi har haft här . Anledningen till att jag inte har bidragit till detta är att jag inte vill föregripa den debatt som vi ska ha om landsbygdspropositionen. Jag ser fram emot den debatten och den spänst som den kommer att ha, och jag hoppas att vi ska kunna diskutera mer konkreta förslag från regeringen än vad vi har sett. 57 (S) replik: I betänkandet finns ett tillkännagivande där man menar att den nationella samordningen av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin ska öka. Jag tycker att det är ett märkligt tillkännagivande. I vanliga fall tycker Alliansen och att man ska minska den statliga styrningen – det brukar de vara ganska tydliga med. I tillkännagivandet står också att det är viktigt att det regionala arbetet med livsmedelsstrategin samordnas på ett sätt som tillgodoser regionala förutsättningar, eftersom det ser olika ut runt om i landet. Det är precis så det är: Det ser olika ut i hela landet, och detta vill vi givetvis ta till vara. Min fråga är bland annat: Vad är det ni tycker att regeringen inte har gjort men som den borde göra? Och hur tänker ni när det gäller den statliga styrningen? Jag förstår inte riktigt, eftersom det går lite grann emot vad ni brukar tycka. Ni säger också att ni tycker att det finns olika regionala aktörer som har tagit stafettpinnen. Det är inte riktigt sant, eftersom regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att göra detta och även gett möjlighet till de regionala aktörerna med regionalt utvecklingsansvar att genomföra insatser. De flesta län gör faktiskt detta gemensamt, tillsammans med de regionala aktörerna – LRF och så vidare – från den privata sektorn. Jag förstår inte riktigt vad ni är ute efter med detta tillkännagivande. 58 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Vårt tillkännagivande om samarbetet för länsstyrelserna inom livsmedelsstrategin handlar om att samordna det arbete som görs på många länsstyrelser. Det görs inte på alla länsstyrelser, och det görs absolut inte på samma sätt på alla länsstyrelser. Vad vi säger är just att samordningen behöver synkroniseras av staten. Man har gett ett uppdrag, men inte en helhet, till de olika länsstyrelserna. För att få denna livsmedelsstrategi att gå hela vägen ned för att få en helhet från jord till bord behöver det samordnas bättre än . Det ska produceras mer – det tycker vi alla – men man producerar väldigt olika i olika delar av landet utifrån att länsstyrelserna agerar på olika sätt. Vi tror att en av nycklarna skulle kunna vara att samordna det hela. 59 (S) replik: Det är lite anmärkningsvärt att man från Alliansen tycker att det ska göras lika överallt, med tanke på att det är mycket olika regionala förutsättningar. Jag vet inte riktigt vad det är som ska samordnas, eftersom insatserna antagligen inte kommer att se likadana ut beroende på om du bor i norra eller i eller i mellanbygder som du och jag kommer från, .