prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Det är klart att och inte har samma syn på skatter och hur skatter kan fördelas ut och ge förutsättningar i hela landet. och jag har inte heller samma syn på att alla måste vara med och bidra efter förmåga. Grunden för att Norwegian i det här fallet avvecklar sin trafik i är att det är en överetablering i . Jag har flugit ett antal gånger med Norwegian. Det är kanske inte rimligt att man kan åka tur och retur för . Man kan kanske inte bygga en framtida verksamhet på de prissättningarna. Man måste också kunna se att tåget ska vara konkurrenskraftigt. Därför vill vi bland annat bygga Norrbotniabanan. Det är någonting som inte tycker är särskilt viktigt. Det vill vi använda skattepengar till. Att vi höjer skatterna har att göra med att vi hade ett underskott på 60 miljarder när vi tillträdde. 181 (M) replik: Vi är helt överens: Vi är inte överens om skattesystemet. Vi är inte överens om att 60 miljarder i ökade skatter har skapat förbättrad konkurrenskraft. Vi är inte överens om att ett dieselpris per mil är rimligt. Vi är inte överens om att vill gå vidare och höja skatterna med 67 miljarder . Jag förstår inte hur kan tro att man skapar möjlighet att bo och leva i hela med den politiken. 182 (S) replik: Det är naturligtvis så att varken jag eller kanske tycker om Trumps handelskrig. När president i sa upp höjdes världsmarknadspriset. Jag tror inte att vi med en allvarligt lägre beskattning får fram nya konkurrenskraftiga biobränslen som ger jobb och utveckling från skogsnäringen. Jag tror inte att det är vägen framåt, . 183 (M) replik: och jag har också väldigt olika syn på företagande och att hela landet ska leva. talar om att det ska vara jämställt, rättvist, i hela landet och att staten ska vara närvarande. Det tycker jag låter väldigt bra. Men det är inte så det ser ut. Jag kommer ändå inte från norra . Jag kommer från . Företagarna i mitt hemlän län kan inte ens koppla upp sig på nätet när de ska betala sina Swishfakturor hemma. Det finns inte bredband. Det är ett jätteproblem. Hur ser på detta? 184 (S) replik: Det är en jätteviktig fråga. Det initiala var att den S-ledda regeringen höjde målsättningen för bredbandsutbyggnaden. Den gick från att , eller 1 miljon, inte skulle ha tillgång till snabbt bredband till målsättningen att alla ska ha snabbt bredband 2025. Det är en enorm skillnad, . har vi höjt målsättningen. Alla har rätt till snabbt bredband, och särskilt företagarna i hela landet. Annars kommer det inte att funka. Vi är helt överens. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik 185 (M) replik: Vi kan vara helt överens. Men det är inte så det ser ut. I min kommun är man väldigt nöjd med resultaten. Jag tror att vi snart är uppe i i bredbandsutbyggnad. Det gäller centralorterna. Det är egentligen inte svårt. I tätbebyggda områden kommer det väldigt snabbt. Men om man är fiskare, som en av mina grannar är, och någon ska komma och betala räkningen via Swish måste man utifrån att också kopparnätet plockas bort ställa sig i en liten ruta som han nu kallar Swishrutan. 186 (S) replik: Det var därför som den S-ledda regeringen såg att marknaden inte kommer att klara att bygga ut i hela landet. Det är därför som vi behöver statliga insatser och statligt stöd för att bygga ut i de mest perifera områdena. Det är också därför som vi behöver skärpa kraven på telebolagen så att de följer koncessionen och bygger i hela landet. Det har vi varit för dåliga på. har vi skärpt kraven. De som tar de nya koncessionerna ska bygga i hela landet så att det ska funka även för fiskarna. 187 (M) replik: Jag begärde ordet för att jag reagerade på det nämnde här. Han slår sig för bröstet om de myndigheter som man har utlokaliserat från . Jag delar självklart ledamotens uppfattning att det är viktigt att de statliga myndigheterna finns närvarande i egenskap av Arbetsförmedlingen eller . är det viktigt när man tar de stora dragen som regeringen nu har gjort att man ska hålla sig till sanningen. Sida ska flyttas från till . Det kanske inte gynnar hela landet. Det handlar också om en kompetensförsörjning. ska nu förläggas till . vet vi att vi avvecklar kärnkraft. Vi ska klara av att förvara kärnbränsle. Hur har man resonerat? När jag har tagit kontakt med departementen för att få konsekvensanalyser finns det inga. Vad säger om det? 188 (S) replik: Det är klart att det har varit lite så. Det har krävt att vi har haft en regering som har kunnat peka med hela handen och sagt: Det här är möjligt. Det är självklart. Det är likaväl som att när vi har medborgare som bor i eller i ska de ha möjligheter till snabba kommunikationer. Myndigheter ska ha möjligheter till snabba kommunikationer. Det är därför som vi behöver ha en kompetensförsörjning och ett system som funkar i hela landet. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Man kommer självklart att hitta relevant kompetens om man anstränger sig. Men då måste vi fortsätta att peka med hela handen. Det går inte att luta sig tillbaka och säga: Det går nog inte. Det är jobbigt i glesbygden, och är långt borta. Det duger inte. Självklart ska ha samma förutsättningar. Det ska finnas myndigheter. Botkyrkaborna ska också känna att är till för dem likaväl som för Sorseleborna. 189 (M) replik: Jag vet inte om jag är riktigt nöjd med det svaret. Visst ska hela leva. Men vi måste också säkra en kompetens. Därför förvånar det mig att regeringen inte gör någon konsekvensanalys av de myndigheter som flyttas. Det man skriver är att man oktober ska berätta lite hur det gick. Är det verkligen en regerings uppgift att missköta ett uppdrag på det sättet? Det handlar om både ekonomi och kompetens. 190 (S) replik: Det den tidigare borgerliga regeringen sysslade med lyser igenom lite grann. Det gäller centraliseringspolitiken och att se på varje myndighet för sig. När varje generaldirektör bestämmer själv blir det ett stuprörstänkande och ingen helhet. Då säger helt plötsligt alla: Vi måste nog vara lokaliserade på eller i . Så är det inte. Det krävs att vi har en regering som orkar peka med hela handen. Sedan får vi vidta relevanta åtgärder där så behövs. Men än så länge ser jag inte att det behövs. 191 (C) replik: Det är stora ord här från om landsbygdspropositionen. Den betecknas som ett paradigmskifte. Jag är väldigt glad att delar min och ingång att hela landet ska leva. Det är en väldigt bra utgångspunkt för det vi behöver uträtta i den här kammaren de kommande fyra åren. Låt oss zooma in på ett viktigt politikområde för dig och mig, , som kommer från de norra regionerna. Jag talar naturligtvis om gruv- och mineralnäringarna. Min fråga är ganska enkel. Tycker att regeringen har pekat med hela handen när det gäller att främja den svenska gruv- och mineralnäringen? 192 (S) replik: Tack, , för frågan och för ditt anförande! Jag delar mycket av dina ingångar där. Det vi kan konstatera när det gäller gruv- och mineralnäringen är att Högsta förvaltningsdomstolens dom gällande har allvarligt försvårat för den svenska mineralnäringen. Domen pekar på att ett bolag måste visa konsekvenserna för angränsande verksamhet i ett väldigt stort område . Jag tror inte att det är möjligt. Man behöver titta allvarligt på om man behöver se över minerallagen för att göra det möjligt att bryta de brytvärda metaller som vi så väl behöver. 193 (C) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik blir jag alldeles chockad. står här och talar om en översyn av minerallagen – exakt det som många som kritiserar minerallagen vill ha. Det är alla de som vill skrota den svenska gruv- och minerallagen. Denna lag har varit ett fundament över blockgränserna ända sedan den infördes, så det nu säger är ytterligt förvånande. Det är klart att domen har försvårat det hela. Men hela rättsutvecklingen på EU-området skenar, och det drivs på av regeringens samarbetspartner. Är du nöjd med den svenska gruv- och mineralnäringens utveckling under den regering som sitter? 194 (S) replik: Den svenska gruv- och mineralnäringen går för högtryck. Vi kommer dock att behöva nya metaller, inte minst jordartsmetaller, för att säkerställa tillgången till elektronik och så vidare. Vi kan inte lita bara till återvinningen. Nej, jag är inte fullt ut nöjd. Men det handlar om konsekvensen av detta. har sagt att varje bolag måste visa vad som händer för en jordbrukare . Det tror inte jag är möjligt. Om man inte inser vad den konsekvensen är kan man inte stå här och påstå det som säger. 195 (M): Enligt en studie från är det bara 36 av 290 kommuner som ökar sin yngre befolkning. Det är onekligen alarmerande siffror. Men det är också intressant därför att studien visar att de kommuner som lyckas har vissa gemensamma drag. Framför allt har de en näringsstruktur som passar unga genom att de har många företag som kan erbjuda det första jobbet. De tar också vara på turismens många arbetstillfällen. Se där några framgångsfaktorer för att mildra urbaniseringens effekter på de unga! Men det behövs mer. Om vi vill att människor ska bo och verka i hela landet ställs krav på fungerande bredband, telefoni och pendlingsmöjligheter till jobb och skola. Företagen är nyckeln, men det behövs också en politik som förstår företagens villkor. Det är därför beklämmande att läsa att företagen ser regelkrånglet öka. Flera ledamöter har varit uppe i talarstolen och tagit upp frågan. Men man har inte nämnt de gröna näringarna, och det vi ser där är att de är extra hårt drabbade. Lagkraven som de ska hålla ordning på har mer än fördubblats . uppgår kraven till över 600 stycken, och då har man inte ens räknat med de förändringar som har skett inom lagkraven. Utvecklingen som gäller antal tillstånd som jord- och skogsbrukare behöver och krav på journalföring av allt detta är densamma. Olika myndigheter begär in samma dokument, och lantbrukarna tvingas lägga alltmer tid på pappersarbete – tid som hade behövts till att utveckla verksamheten. Detta är inte hållbart, i synnerhet som jord- och skogsbrukarna driver basnäringar som är så viktiga för . Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det är de som är nyckeln för att öka livsmedelsproduktionen och därmed den svenska självförsörjningsgraden. Det är de som bidrar till ökad hållbarhet och klimatnytta genom att producera skog och växtlighet som kan ta upp och binda koldioxid. Men det är också de som med rätt förutsättningar kan stärka landsbygden genom att skapa nya jobb. Faktum är att det finns studier gjorda på olika företags tillväxt och hur de i så fall bidrar till nya jobb. Det har visat sig att ett företag som kan öka sin omsättning med 1 miljon skapar 2 ½ nya jobb om företaget är livsmedelsproducerande. Snittet för övriga företag i svenskt näringsliv är 1,4 jobb, alltså mer än ett extra jobb. Detta är en möjlighet som vi inte kan låta gå förlorad. Därför vill vi moderater öka de gröna näringarnas utvecklingspotential och konkurrenskraft genom att systematiskt motverka det regelkrångel som man upplever och även se över de svenska särkrav som införs kontra andra EU-länder. Vi vill sänka skatten på diesel i jord‑ och skogsbruk. Vi vill inte införa kilometerskatt och inte heller de skatter på handelsgödsel och växtskydd som kan vänta runt hörnet. Vi vill tvärtom ge möjlighet att utveckla verksamheter, bland annat genom att se över strandskyddsreglerna. Det gläder mig att delar denna uppfattning. Vi vill tillåta gårdsförsäljning av öl och vin, och vi vill öka arbetskraften. Det är också ett problem som landsbygdsföretagare delar med övriga Företagssverige; man saknar kompetens och man saknar arbetskraft. Slutligen vill vi öka den tillämpade forskning som svenskt jordbruk och skogsbruk behöver. 196 (SD): är det färre än någonsin som har erfarenhet av lantbruk. Färre än tidigare bor i landsbygder. Därför har frågan om vad lantbruk är blivit relevant. Är det ett särintresse? Är det någonting som samhället i stort kan klara sig utan? Ingenting kunde vara mer fel. Vårt lantbruk ger livsmedel med kvaliteter som går långt bortom födointag. Det handlar om djurskydd i världsklass, miljövänlig produktion med liten antibiotikaanvändning samt produkter vi känner igen och relaterar till. Lantbruket ger oss öppna landskap. Men vad betyder egentligen det? Jo, det är livskvalitet i vardagen och förutsättningen för den spännande resan, den berikande promenaden, jakten och picknicken. Det finns även en existentiell dimension. Det handlar om ursprungliga näringar och om våra förfäders mödosamt brutna fält. Det är kort och gott ett landskap som vi behöver för att må bra. Föreställ er en tågresa från till där man åker genom ett landskap med det som är mest lönsamt om det inte hade funnits lantbruk! Det blir naturligtvis idel granåkrar. Lantbruket är också en förutsättning för nationell självförsörjning. Vid en kris underlättas nationell frihet och manöverutrymme av att vi kan stå på egna ben. Främmande makt kommer att påverka oss på det sätt som kostar minst för den och mest för oss. Man behöver inte tänka krig. Utan lantbruk räcker det att vår handel störs ut. Lantbruket är en resursbas för landsbygden. Det bedrivs där ingen annan satsar. Det är en resursbas som landsbygden själv genererar och kontrollerar på ett annat sätt än genom initiativ som kommer härifrån . Det betyder självkänsla, självbestämmande och stabilitet. Det betyder en levande landsbygd. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Det är också vårt kulturarv och kultur i en mer allmän mening. När värderingar skiftar med modet i storstaden ger landsbygden en möjlighet till värderingsstabilitet. Landsbygden ger också i vår tid ett annat sätt att leva och att vara egen företagare i naturen. Så mycket mer är möjligt om lönsamheten är god inom lantbruket. Så mycket mindre är möjligt med dålig lönsamhet. Med tillräckliga marginaler skulle lantbruket ha större resistens vid exceptionella situationer. Ni kanske tänker på sommarens torka, och det gör ni rätt i. Men det finns så många fler faktorer för en enskild lantbrukare som gör att han eller hon kan hamna i en exceptionell situation. Teknikutveckling, företagsutveckling, innovationer och nischning – allt detta möjliggörs av goda marginaler och omöjliggörs när marginalerna inte finns. Det betyder att när vi ökar lönsamheten i lantbruket bygger vi framtida lönsamhet. Men vi bygger också alternativ och möjligheter för en miljövänlig produktion. Ett lönsamt lantbruk har möjlighet att klara samhällets krav på hänsyn till miljö och kulturarv. I har vi ett högpresterande och högkvalitativt jordbruk, men det har svårt att konkurrera och svårt att få lönsamhet. Det beror på att svensk politik inte låter det konkurrera på rimliga villkor. Vi sverigedemokrater vill ge svenska lantbrukare samma konkurrensförutsättningar som danska lantbrukare. Vi vill sänka dieselskatten till dansk nivå, och vi vill inte införa handelsgödselskatt och andra pålagor. Lantbrukarna ska kompenseras för krav på bete för mjölkkor. Vi vill förbättra den sociala hållbarheten med ett stöd för avbytartjänst. Avskaffad löneavgift för de tre första anställda är en reform som också vitaliserar lantbruket. Jag sammanfattar: Ett livskraftigt lantbruk är en förutsättning för det medborgarna behöver och det vi vill göra. Lönsamhet är en förutsättning för livskraft. Vi förstår det, och vi levererar. 197 (C): fattade den rödgröna regeringen beslut om att införa id-kontroller i . Det var ett beslut som slog hårt mot arbetsmarknadspendlingen och tillväxten i . Man kan ha olika åsikter om id-kontroller, men oavsett vad man tyckte om införandet måste man kunna se kritiskt på de konsekvenser som det skapade för . Med transportörsansvar, stora trafikstörningar och en enorm oförutsägbarhet för dem som pendlar, arbetar eller handlar över gränsen var id-kontrollerna direkt skadliga för tillväxt. Sättet den rödgröna regeringen införde id-kontrollerna på visar en bristande förståelse för hur besluten här i drabbar övriga landet. Jag är född i pärla som är en del av och det som, kanske till förtret, kallas Greater . Det är en region med 4 miljoner invånare som står för av och samlade bnp. Det är en tillväxtregion, men det är också en region som klyvs av en gräns trots våra försök att bygga broar. är en fantastisk region. är porten mot och världen, och är en kraftfull tillväxtmotor som driver framåt. Tillväxtmotorn har dock en del grus i maskineriet som hindrar oss från att köra i högsta hastighet. Exempelvis är arbetslösheten högre än det nationella genomsnittet. Olika regioner i vårt land möter olika utmaningar men bidrar också till landets välstånd på olika sätt. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik invigdes som binder samman , Fehmarn och med . ser vi behovet av att på allvar börja planera för nästa steg, nämligen en HH-förbindelse mellan och . Det är inte bara tillväxtmotor som saktas ned av trafikproppar och flaskhalsar vid gränsen. Livsmedel från , teknik från , basindustri från och möbler från är bara några exempel på export som ofta passerar . När det kombineras med en utbyggnad av dubbelspår på som binder samman med skapas en expressfil, inte bara för utan för alla regioners tillväxtmotorer att köra på. är ett litet, exportberoende land på väg mot en lågkonjunktur. För att stå starka i en omvärld där konkurrensen är stenhård behöver vi ge jobbskapare och tillväxtskapare de bästa möjliga förutsättningarna. Det gör vi när vi låter bli den blommande arbetsmarknadsregion den har potentialen att vara och låter den vara både en motor och en motorväg för tillväxt. Alla delar av vårt avlånga land är olika, har olika möjligheter och olika utmaningar. Dessa unika möjligheter och unika utmaningar kräver olika lösningar. behöver en infrastruktur som bättre binder samman hela och som också ökar tillgängligheten till landets olika delar. Men framför allt behöver vi bli lyssnade på innan och inte efter att man fattar beslut som får specifika konsekvenser för vår region. I detta anförande instämde (M). 198 (KD): kommer att gå till historien som en av de varmaste och torraste i mannaminne. Om man tycker om sol och bad har det förstås varit en kanonsommar, men den historiskt varma och torra sommaren har inte varit lika härlig för alla. För svenska bönder har den torra sommaren inneburit en katastrof. Med värme följer torka, på torka följer foderbrist och foderbrist leder till stora förluster för redan hårt ansträngda jordbrukare. Redan innan torkan slog till undrade många hur de skulle få ekonomin att gå ihop. Jag vet inte hur många bönder jag har talat med som verkligen utryckt sina stora bekymmer när det gäller hur fodret ska räcka till , dels för att skörden blivit så katastrofalt dålig, dels för att många bönder fått stödfodra djuren med vinterfoder månad. Vi är många som är tacksamma för den nederbörd som har kommit . Men faran är inte över. Jag talade med en bonde som är fortsatt mycket orolig över hur fodret ska räcka till . Här är det väldigt viktigt att den regering som tillträder vidtar flera olika åtgärder. Vi i KD är med på förslaget som nuvarande regering lovat med stödpaket på 460 miljoner, men vi menar att det inte räcker. Vi vill att slakterierna ska ha mottagningsplikt så att inget djur behöver nödslaktas. Det vore en fullskalig katastrof om bönder skulle behöva nödslakta sina djur för att fodret inte räcker till. Det vore mycket illa både ekonomiskt, moraliskt och för miljön. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik såg vi flera upprop om att köpa kött från . Det är fortsatt väldigt viktigt. Det är också viktigt att landets kommuner och landsting är mer nogsamma med att köpa kött från – med svenska djurregler och den lägsta antibiotikaanvändningen i hela EU. Den svåra torkan är ett stort bekymmer, men grundproblemet är inte bara torkan utan att lönsamheten inom det svenska jordbruket är för dålig. Många bönder har det svårt att få ekonomin att gå ihop. antog vi i denna kammare en livsmedelsstrategi. Den är bra, och den är fortsatt ett viktigt dokument. Den talar om att vi vill höja lönsamheten och öka konkurrenskraften med mera. Här ser vi i KD direkta åtgärder för en ny regering att vidta genom att exempelvis sänka dieselskatten och minska den enormt tunga byråkratiska bördan. Det är viktigt att en ny regering går ifrån att prata om att förändra till att bonden faktiskt känner att förändringen är på riktigt. Jag tänkte tala lite om det här med att känna att det är på riktigt. Vi kan ju föreställa oss hur det känns för de bönder som fortfarande inte fått sina EU-ersättningar utbetalda , 2016 och 2017. Man kan undra om de tror att det är på riktigt eller inte. Det är mycket illa att staten inte kan uppfylla sina åtaganden när bonden uppfyller sina. Om bonden gör det minsta fel i sina ansökningar kan det få dyrbara konsekvenser, men om staten inte håller sina löften räcker det att skylla på datorbekymmer. Det håller inte. Här måste det bli en skärpning från statens sida. Att öka tilltron till att staten fullföljer sina åtaganden när bonden fullföljer sina måste vara i absolut fokus. Fokus måste också vara på att självförsörjningen av livsmedel ska öka. Vi har ett handelsunderskott på livsmedel med och en självförsörjning av livsmedel som är nere . Det är mycket oroväckande att det är så med tanke på om det skulle uppstå en kris- eller krigssituation. Vi är vana vid att livsmedel kommer just in time, men vid en krissituation skulle det här bli mycket allvarligt. Därför är det väldigt viktigt att vi tar det här på största allvar. 199 (S) replik: Tack, , för anförandet! Jag vet att brinner för de gröna näringarna och verkligen engagerar sig i dem. sa att ni i ställer upp på de 400 miljoner som regeringen har aviserat , vilket är bra, men jag skulle vilja veta hur ställer sig till att regeringen har aviserat 760 miljoner för att näringen själv ska utarbeta förslag på insatser som är viktiga för att kompensera för torkans konsekvenser. Det kommer att vara ett rätt viktigt inspel om, gud förbjude, KD får något inflytande i regeringsbildningen. 200 (KD) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Tack för det, ! förbjude – nej, det tror jag inte. Jag tror tvärtom att det vore bra om vi kom med i regeringen. Vi är alltså med på 460, inte 400, miljoner som regeringen har föreslagit. Vi tycker att det är viktigt. Det som har hänt visar nämligen hur allvarligt det är. Men som jag sa i mitt anförande är torkan bara en liten del. Huvudbekymret är att lönsamheten är för dålig. Därför menar vi att det är bra med 460. Vilken regering det blir vet vi inte. Men vi vill återkomma när vi lägger fram vårt budgetförslag. Och jag återkommer till våra andra förslag på åtgärder i min nästa replik. 201 (S) replik: Bönderna är nog ganska intresserade av att få veta om man kommer att få ta del av det utlovade stöd som regeringen har aviserat. Eller kommer det att förändras kraftigt? Jag tror att jordbrukarna är ganska intresserade av att få veta det, om jag ska vara ärlig. Jag håller med till viss del, men glömmer att den borgerliga alliansen och SD fällde vår första budget. Där hade vi med kraftiga tillskott till . har betalat ut . Det är mest av alla EU-länder. 202 (KD) replik: Jordbrukarna i säger: Det är jättebra att ni kommer med 460 miljoner. Men det räcker inte. Det är för lite. Jag hoppas att kommer att vara med och bilda regering. Då har vi förslag på åtgärder. Vi vill till exempel sänka dieselskatten, vilket skulle ge direkt effekt för bonden. 203 (S): Det är vackert i . Det är vackert mitt när det är alldeles stilla, krispigt, klart, doftlöst och svinkallt. Det är vackert mitt när solen inte går ned. Det tänker den nämligen inte göra till. Detsamma gäller en fin vårvinterdag på isen, med pimpelspö, sparkstötting och kokkaffe. Och en lika fin sensommardag är det hett i luften; ett joggingspår bär den täta doften av solvarm tallhed, så tjock att den tycks gå att skära i – och miljoner mygg. Det finns också stora värden i .