prot · H6097 · 2018-10-16 00:00:00 — Vi anser att denna arbetsmarknadspolitik inte har varit lyckosam, och vi anser att behöver en ny regering. 41 (V) replik: har vi hört flera moderater prata om att det har varit högkonjunktur och att det kommer sämre tider. Det kan det göra. Men om man känner sin ekonomiska historia ser man att i princip sedan allmänna rösträttens införande har de fåtaliga borgerliga regeringarnas förda ekonomiska politik råkat sammanfalla med sämre tider. är det inte säkert att det går så illa. Vi får väl se hur det blir med regeringsbildningen. Men jag hör att man pratar om att vi har slösat bort högkonjunkturen. Den har alltså slösats bort genom satsningar på välfärden och genom att vi har sett till att arbetslösheten blir lägre, att pensionärsskatten trappas av, att vi fått fler människor i arbete och att den arbetslöshetsförsäkring som ni sköt sönder reparerats. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Vilket slöseri tycker är värst? 42 (M) replik: Det är lite som att ha en talang och att inte använda den, och det är precis vad regeringen har gjort: Man har inte använt den möjlighet som faktiskt har funnits att surfa på högkonjunkturen. Det vi vet är att det som är svårt är ännu svårare i lågkonjunktur. När det gäller integrationen tycker jag inte att det har levererats några reformer från den här regeringen för att människor ska komma in i arbete från utanförskap. Jag skulle nog säga att det man har slarvat mest med är att man inte har föreslagit en enda integrationsreform. 43 (V) replik: Det är lite av en uppförsbacke att debattera mot någon som så flagrant bortser från fakta och statistik. Tiden för att komma in på arbetsmarknaden till exempel har ju halverats för dem som kommer utifrån. Jag tycker att det här sätter vem man har som politiskt subjekt i perspektiv. Det ni gjorde , under både högkonjunktur och lågkonjunktur, var ju att sänka skatten no matter what – vad som än hände – och skaffa er ett underskott i den svenska statens finanser. Är detta alltså motsatsen till slöseri? 44 (M) replik: Jag tror att och jag kanske aldrig kommer att ha en gemensam verklighetsuppfattning. Det vi såg under alliansregeringen var dock att vi fick mer resurser och att fler människor gick till arbetet, och om inte tycker att jag svarar korrekt på frågan är det väl för att han förväntar sig ett annat svar. har ju en annan syn på vad som behöver göras, och därför ser jag bland annat integrationsutmaningen som något som har slarvats bort . Vi ser fortfarande människor i utanförskap, och jag tror inte heller att kan vara nöjd med den regering som har suttit när vi ser detta. 45 (S) replik: Jag noterar att för en moderat krävs det alltid mer pengar för att rika ska få drivkrafter, medan det krävs mindre pengar i plånboken för att fattiga ska få drivkrafter. Jag var själv kommunpolitiker under många av de år som alliansregeringen styrde, och jag kan säga att för välfärden var det åtta förlorade år. är det 100 000 fler som jobbar i välfärden. Vi har fortsatt stora utmaningar som vi kommer att behöva ta itu med, och det kommer inte att vara skattesänkningar som löser dessa utmaningar. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi konstaterar mycket riktigt att en högkonjunktur i allmänhet följs av en lågkonjunktur. Det den borgerliga regeringen misslyckades kapitalt med var att förbereda människor för en konjunkturuppgång under konjunkturnedgången. Det vill säga, man underlät att sätta människor i utbildning och meningsfulla aktiviteter som skulle kunna korta tiden i utanförskap. Min fråga är därför om är beredda att ompröva den hållningen inför nästa lågkonjunktur? 46 (M) replik: Jag tror att vi hade stått i en helt annan position som nation och land om inte alliansregeringen hade genomfört de reformer som man faktiskt gjorde. Vi hade varit sämre rustade för den historiska lågkonjunktur som vi gick in i, och vi hade haft helt andra förutsättningar för att komma ganska torrskodda ur den lågkonjunkturen, vilket vi faktiskt gjorde. Ja, vi tycker att det är viktigt med utbildning, och vi tycker att det är viktigt att rusta oss inför lågkonjunktur. Den här regeringen har sagt sig satsa på utbildning, men resultatet visar annorlunda. Färre studerar nu än 2014, och andelen av de arbetssökande som lämnar Arbetsförmedlingen för studier har knappt ökat utan står kvar på samma siffror som . Att man vill vara en regering som satsar på kunskap har inte visat sig, och jag menar att det finns alla skäl för Socialdemokraterna att vara lite självkritiska. De reformer som man har föreslagit och genomfört har inte gett resultat, och det tycker jag att vi kan vara ärliga och säga. 47 (S) replik: I en situation med många lediga jobb i ekonomin är det färre som studerar. Det är inget unikt för den här perioden. Det jag frågade om var om tänker hålla fast vid sin politik från den förra lågkonjunkturen eller om man är beredd att ompröva den. Vill ni öka antalet utbildningsplatser och erbjuda människor möjlighet till övervintring och till att komma tillbaka stärkta in på arbetsmarknaden när det lyfter igen? Förra gången gjorde man nämligen precis tvärtom: Man drog ned på antalet utbildningsplatser och satte i stället människor i meningslösa åtgärder, vilket gjorde att vi nu står i en situation där matchningen på den svenska arbetsmarknaden fungerar fruktansvärt dåligt. 48 (M) replik: Jag kan hålla med på den sista punkten, nämligen att vi har en matchningsproblematik. Det fungerar inte . Vi ser att det finns lediga jobb och människor som är arbetslösa, men de möts inte på halva vägen. Det finns ett stort behov. Vi vet att en halv miljon medarbetare behöver rekryteras till välfärden . Det här är välfärdens största utmaning: att få kompetent personal att vilja söka sig till och arbeta i välfärdstjänsterna. Detta har man inte förberett från regeringens sida. Det finns inte tillräckligt med människor som söker sig till den typen av utbildningar, och här har man också misslyckats. 49 (SD): Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Jag pratade med en elektriker som var bekymrad över att låglönekonkurrensen från nu verkade ha drabbat även honom. Han hade en bild av att just eljobben hade varit lite skyddade från detta, kanske beroende på att man behöver vissa certifikat och att det ställs lite högre krav på språket än i vissa andra arbeten. Hans erfarenhet från de byggen han hade varit på var att det framför allt var plattsättare, målare, snickare och andra som hade råkat ut för den här konkurrensen. Men verkar det alltså som om även elektrikerna är drabbade. Det handlar alltså om att man konkurrerar om jobben med östeuropeiska arbetare från till exempel , som fakturerar kanske . Dessutom skattar dessa människor i de östeuropeiska länderna, så det handlar inte bara om att man konkurrerar med lägre löner utan man konkurrerar också med lägre skatter. Vi har under sett hur svenska lastbilschaufförer har blivit av med sina arbeten av samma anledning. Det är konkurrens från länder i . senast läste vi om slovakiska lastbilschaufförer som kommer hit och arbetar för kanske . Man kör rena inrikestransporter i , emot vissa regler. Man följer inte heller alla gånger reglerna om dygnsvila, vilket gör att man helt enkelt konkurrerar ut den svenska åkerinäringen. En annan bekant till mig har en liten målerifirma. Han säger till mig att han i princip inte får några arbeten hos privatpersoner längre. Det var länge sedan sist. När de begär en offert av honom skickar han ut ett prisförslag. får han återkoppling, och då frågar de honom hur det kommer sig att han är uppemot dubbelt så dyr som konkurrenten. Hur kommer det sig att han behöver ta dubbelt så mycket betalt för samma arbete som den konkurrerande firman? Svaret på den frågan är att han anställer svenska målare som han behandlar enligt svenska villkor och betalar svenska löner. Det som då händer är att han inte står sig i konkurrensen. Just nu befinner vi oss i en högkonjunktur. Det gör det mer förlåtande. Det finns mer jobb, och det är lättare att bedriva den här typen av verksamhet trots konkurrensen. Men vad händer när konjunkturen viker? Vilka firmor är det som kommer att behöva lägga ned när vi går in i en lågkonjunktur? Det blir naturligtvis de svenska firmorna. Vilka anställda är det som kommer att behöva sägas upp när vi går in i en lågkonjunktur? Det är naturligtvis de svenska anställda, för de är ju dyrare. Om det inte vore för de här människorna som arbetar och betalar sin skatt i hade det inte funnits några resurser alls för oss här inne att diskutera fördelningen av. Det är därför dags att vi börjar ta deras problem på allvar, och vi behöver göra det medan det fortfarande finns tid. Vi kan inte vänta till dess att lågkonjunkturen har slagit in, utan vi behöver göra det . Det vi behöver göra är att säga att i ska det råda rättvis konkurrens, fru talman. Vi behöver säga att i ska svenska villkor gälla. 50 (S) replik: Detta oblyga försök från sida att flörta med löntagare som hotas av illojal konkurrens är ju bara en stor bluff. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi När det gäller åkerinäringen och lastbilschaufförernas villkor lade fram förslag om att det skulle vara de nationella kollektivavtalen som skulle gälla vid all upphandling av verksamhet. Det finns inte ett enda tillfälle i denna kammare då har stöttat ett löntagarvänligt förslag. A-kassa, arbetsrätt – rätt igenom är ni emot svenska löntagare, men ni hittar till näringslivets olika organisationer. 51 (SD) replik: Jag kan informera om ett sådant tillfälle. Under den förra mandatperioden lade Socialdemokraterna, eller rättare sagt den rödgröna regeringen, fram ett förslag om hur det skulle gå till när de offentliga verksamheterna skulle göra upphandlingar. I det ursprungliga socialdemokratiska förslaget ville man att kollektivavtalsenliga regler skulle gälla vid upphandlingar – men bara för svenska företag. De utstationerade arbetstagarna från östra skulle slippa dessa regler, vilket skulle innebära ytterligare en pålaga på de svenska företagen och göra det ännu svårare för svenska företag och svenska arbetsgivare att vinna de offentliga upphandlingarna medan de framför allt östeuropeiska låglönearbetarna skulle få ännu större fördelar. Det är ett svek mot svenska arbetare. 52 (S) replik: Alla vet att den socialdemokratiskt ledda regeringen vid det tillfället inte kunde lägga fram det förslag man önskade. Vem skulle vi ha litat på? På , ett parti som är lika pålitligt som att det alltid är solsken i om sommaren? 53 (SD) replik: Jag förstår om det här är tråkigt att höra. Det som hände var nämligen att eftersom vi inte tänkte stödja ett förslag som skulle missgynna svenska arbetstagare var Socialdemokraterna tvungna att dra tillbaka det förslaget och lägga fram ett nytt som innebar att samma regler skulle gälla för svenska och utstationerade arbetare. Tack vare oss har reglerna inte försämrats för svenska arbetstagare. Om Socialdemokraterna hade fått som de ville hade det varit ännu mer orättvis konkurrens. Det är faktiskt sanningen, . Så ligger det till. 54 (C) replik: Det är alltför typiskt att när talar om småföretagare – jag träffar också många småföretagare; de är elektriker och målare och snickare – handlar det alltid om någon som kommer utomlands ifrån. Jag ska säga dig, , att när jag träffar småföretagare i vill de bara ha lika villkor. Det kämpar vi alla för. Men de är framför allt bekymrade över den ökande mängd skatter och pålagor, regler och krångel som regeringen har lagt på dem . Och ni är ofta ganska behjälpliga med att införa dessa krångliga, försvårande regler. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Dessutom är det lättare att tala om utländsk konkurrens än om de stora hål som ni har i er budget – hål på över 20 miljarder, som kommer att leda till att ni på er sida över huvud taget inte kan välja mellan lägre skatter för små företag och de höjda bidrag som ni ständigt lovar att införa. 55 (SD) replik: Det var lite svepande kritik från . Men kanske också glädjande, för om det är så att också vill att vi ska ha rättvis konkurrens och lika villkor i har vi kanske en gemensam beröringspunkt här. Jag kan också se att en del av problemet ligger i att de svenska företagen har nackdelar i fråga om skattesatser, regelkrångel och sådant. Där kanske det också finns en beröringspunkt. Det kanske till och med finns en del positiva reformer vi skulle kunna enas om. Men det bygger i och för sig på att behagar prata med oss om detta. 56 (C) replik: Jag tror att det är precis det jag gör just . Däremot vill ni ta ut ur EU. Du talar om att det kan komma en lågkonjunktur. Den kan komma mycket snabbare om ni får som ni vill och tar vårt land ut ur EU. Vi i må ha många företag som kommer hit till oss, men våra företag är ute i . De är i varenda stund, varenda minut som vi står här, beroende av att den marknaden är öppen för dem – för allas vår välfärd. Det vill ni stoppa. Det vill ni ta ut ur, till enorm kostnad. 57 (SD) replik: Jag tror att ett av problemen som har lett till att inte lyckats införa rättvisa villkor när man suttit i regering är att man inte vågat ställa krav på EU. För att kunna gå in i en förhandling och ställa krav på att EU måste respektera och ta till vara också de svenska löntagarnas intressen måste man våga säga att ”kan vi inte få igenom någonting, då kommer vi att lämna bordet”. Det är inte beredda att göra, och därför kommer man aldrig någonsin att lyckas i förhandlingarna om detta. 58 (C): Först måste jag säga att det är roligt att se fru talmannen vid första tillfället på sin post. Jag ska tala om barnfattigdom, för det är något som gör mig väldigt ont. Det berör mig illa när barn befinner sig i fattigdom, och jag och vill att vi ska göra någonting åt detta. Vad är det som händer när barn hamnar i utanförskap? Det gör man om man lever under ytterst knappa ekonomiska förhållanden, när ingen bryr sig om en eller tror på ens framtid och när man själv som barn inte tror på livet. Det kan ge psykiska problem som man har med sig resten av livet. redovisade härförleden att barnfattigdomen faktiskt har sjunkit i . Det är bra. Men klyftorna ökar mellan dem som har bra ekonomi och dem som inte har det. Det är fler ensamstående, fler utan jobb och fler med utländsk bakgrund som inte har bra ekonomi. Då är det dem vi måste fokusera på, och det måste vi göra snabbt. För händer ingenting , ja, vad kommer då framtiden att bära med sig för deras barn, som snart är vuxna? Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Det handlar om flera olika faktorer, och vi måste se dem. Det är det som är det viktiga. Här har den vänsterstyrda socialdemokratiska regeringen misslyckats under sina , för det handlar bland annat om jämställdhet. Det handlar om företagande och jobb, och det handlar inte minst om morötter direkt till barn och ungdomar. Det här har den socialdemokratiska vänsterregeringen inte velat se. Det gör mig ont, för det handlar ju om delad föräldraledighet. Det betyder att man ska ha det även när man är ensamstående med barn – man ska dela på föräldraledigheten lika mycket då som när man bor tillsammans. Det handlar också om att man inte ska medverka till att den man bor ihop med får deltidsarbete. Det är oftast kvinnan. Hon ska naturligtvis också ha högre lön. Det handlar också om att kunna starta och driva företag. Det ska vara lättare att driva företag. Vi ska underlätta genom att förenkla regelverket och se till att trygghetssystemen fungerar. Detta gäller i allra högsta grad kvinnor som vill starta företag. Vad har den regering som fortfarande sitter kvar gjort för detta? Det handlar till exempel om och , lagen om valfrihet. Inom dessa områden startar kvinnor företag. Men där vill den regering som fortfarande sitter kvar inte göra någonting. Nej, den vill helst inte att de ska finnas. Det betyder att kvinnor får det sämre och inte kan ha en bra ekonomi. Det handlar också om att det är viktigt att man får sitt första jobb. Här handlar det om utanförskapet och att vi ska se till att vi slopar arbetsgivaravgifterna för den som har fått sitt första jobb. Det tycker vi från är viktigt. Det skulle underlätta för dessa människor att få en bättre inkomst. De får en lägre lön, men den är högre än det bidrag som de får om de inte har ett jobb. Det är viktigt att man får lära på jobbet. Varför motsätter sig den socialdemokratiska regeringen detta, när det underlättar att göra fattigdomen för barn mycket mindre? 59 (V): Jag ska gå in lite grann på samma ämne. presenterade sin återkommande statistik om barn som lever i ekonomisk utsatthet. I den konstateras att barnfattigdomen minskar i med ungefär en halv procentenhet. är det djupt bekymmersamt att det är så många som 186 000 barn som lever i ekonomisk utsatthet. Det går också att konstatera att redan utsatta grupper marginaliseras ännu mer och att klyftorna fortsätter att öka. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat i flera västländer. är inget undantag – tvärtom. Faktum är att är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . När klyftorna ökar lämnas också en stor grupp människor, och även barn, efter. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Ojämlikheten syns tydligt på Sverigekartan. Pengarna finns i centrum, i de stora städerna och i stadskärnorna. lämnas svikna landsbygdsområden, bruksorter, förorter och stadsdelar efter. Av de tio rikaste kommunerna i finns åtta i . Alla de tio fattigaste ligger på landsbygden. En starkt bidragande orsak till detta är skattesystemets utveckling. En annan starkt bidragande orsak är växande kapitalinkomster och deras koncentration. har –2008 gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s kärnländer. är ett av mycket få länder som inte har skatt på vare sig arv, gåvor eller förmögenheter och som inte har en fastighetsskatt som är kopplad till taxeringsvärdet. De förändringar som har skett är en starkt bidragande orsak till att det svenska skattesystemets utjämnande effekter har minskat så markant. Miljardärer kan betala en mindre andel i skatt än vanliga arbetare, och de kan få tillbaka enorma belopp genom avdrag. anser att välfärdsstaten ska utjämna orättvisor och att den aldrig ska fördela pengar från folk med vanliga inkomster till de allra rikaste. Därför vill vi ändra på skattesystemet men också se över alla avdrag som omfördelar pengar till dem med högst inkomster. Det gäller ränteavdraget, som flyttar många miljarder till dem med högst inkomster. Det gäller också RUT-avdraget. Vi vill i stället satsa på en utökad hemtjänst för äldre och på familjer med särskilda behov. ROT-avdraget har gett villaägare möjlighet till privat ombyggnation. måste det vara hyresgästernas tur. Vi vill satsa på att upprusta allmännyttan runt om i landet. Så länge skattesystemet är riggat för de rikaste kommer ojämlikheten att öka. Alla talar om behovet av en ny skattereform. Jag håller med. Låt oss tala om en skattereform där vi höjer skatten på kapitalinkomster och förmögenheter och sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare. Då kan vi också stärka en välfärd som förmår att ge alla människor en bra sjukvård och skola, goda uppväxtvillkor och trygg ålderdom. bör ha ett skattesystem som bidrar till en ekonomi som är bra för alla och inte bara för några få. 60 (C) replik: Jag tycker att detta är oerhört viktigt. Vi hörde alldeles att det är mycket viktigt att omfördela inkomster. Men att ha en inkomst är det absolut viktigaste. Därför undrar jag varför är mot och som möjliggör för kvinnor att få en inkomst genom att själva driva företag, också inom branscher där personer som kommer från andra länder – inte minst kvinnor, men även män – har lätt att få arbete. Varför är ni emot att satsa på det som skulle kunna ge fler arbete och som också skulle medverka till att fler får egna inkomster? 61 (V) replik: Som jag nämnde tidigare vill vi att välfärdsstaten ska utjämna orättvisor. Det har med arbetsrätten, men även med arbete generellt, att göra. Men vi vill inte att pengar ska fördelas från folk med vanliga inkomster till de rika. Så är skattesystemet riggat . Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi Som svar på frågan tycker vi att skattepolitiken ska understödja arbete, inte minst i den underfinansierade välfärden. Det är också därför som vi behöver denna form av skatteväxling, eftersom vi inte behöver fler nedskärningar. När det gäller till exempel barnfattigdom lever dessa barn i framför allt områden där nedskärningspolitiken har slagit till som hårdast. 62 (C) replik: Skattepolitiken är en viktig del. Det är därför viktigt hur skatter och våra allmänna utgifter fördelas. Det är detta som det handlar om. Om vi från föreslår att man till exempel ska sänka arbetsgivaravgiften för företagare för att de ska kunna anställa personer som inte har haft ett arbete, varför säger ni då nej till det? 63 (V) replik: Vi säger inte alltid nej till det. Men framför allt handlar det om att vi vill satsa på välfärden. Varför ska inte de människor som du talar om, , få större möjligheter till utbildning och arbete inom välfärdsområdet men också få möjlighet att utbilda sig till det som de vill göra? Vår välfärdspolitik handlar också om att människor helt enkelt ska komma in i arbete. 64 (KD): Vi kristdemokrater vill att ska vara ett möjligheternas land, där människor ges förutsättningar att forma sitt liv, förbättra sin situation och faktiskt förverkliga sina drömmar. Vi menar att ett sådant samhälle byggs bäst underifrån av starka familjer med tid för barnen och goda värderingar. Men alltför många människor i vårt land hålls tillbaka på grund av höga skatter och en stelbent arbetsmarknad. Vi befinner oss just nu i en högkonjunktur, då många människor har jobb. Men högkonjunkturen varar inte för evigt, och vi står inför en historisk integrationsutmaning. Många människor har kommit till , men alltför få har snabbt kommit in på arbetsmarknaden och blivit en del av det svenska samhället. Det beror dels på utbildningsnivån hos många av dem som har kommit hit, men det beror också på våra höga ingångslöner och den stelbenta arbetsmarknaden. Det finns nu ett enormt behov av jobb med låga eller endast grundläggande utbildningskrav för att vi ska klara integrationen och för att ska hålla samman. I stället ser vi hur parallellsamhällen av utanförskap breder ut sig och hur har ett av de största sysselsättningsgapen i hela EU mellan inrikes och utrikes födda. Det skulle behövas 100 000 så kallade enkla jobb för att jämna ut sysselsättningsgapet, men de höga ingångslönerna i gör att den typen av jobb i hög grad har försvunnit. Detta duger naturligtvis inte. För att fler vuxna i ska få ett jobb att gå till och för att fler barn ska få se sina föräldrar gå till jobbet behövs det nu fler jobb som fler kan konkurrera om. Vi kristdemokrater vill därför minska risken med och kostnaden för att anställa genom att tillåta lägre ingångslöner, i form av inträdesjobb. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna och reformera lagen om anställningsskydd så att fler får chansen till ett jobb. Vi vill också att riksdag röstar fram en borgerlig regering som för en politik för fler jobb och ett företagsklimat i världsklass. Allmänpolitisk debatt Arbetsmarknad och ekonomi 65 (S): Jag hade tänkt hålla mig till arbetsmiljöns värde och vikt. Vi kan konstatera att vi har haft fyra väldigt framgångsrika år när det gäller arbetsmiljöarbetet i . Vi har ungefär 5 miljoner sysselsatta som går till ett jobb, och de ska naturligtvis värnas när det gäller arbetsmiljön. Det som har skett under de år vi har haft en rödgrön regering är att vi har jobbat med trygghet i anställningen, medbestämmande, god arbetsmiljö, jämlikhet och jämställdhet samt livslångt lärande. Det är de grunder vi har haft i den moderna arbetsmiljöstrategin, som är antagen för perioden –2020. Det finns tre prioriterade områden. När det gäller nollvisionen mot dödsolyckor och förebyggandet av arbetsolyckor är det en kamp vi måste vinna .