prot · H50983 · 2018-03-13 00:00:00 — Vi har från sida internationella åtaganden när det gäller hur vi ska arbeta och stärka det formella skyddet av natur. Utöver det har bestämt att vi från sida ska ha ännu högre mål. Jag uppfattar det som en självklar uppgift för en regering att se till att de målen uppfylls. Det är en uppgift som har gett. När det gäller naturskyddet har vi flera instrument. Formellt skydd, det vill säga nationalparker och naturreservat, är ett sådant. När vi instiftar naturreservat och nationalparker finns det ett tydligt regelverk för ersättning. Vi har från regeringens sida sett till att vi har ordentligt med pengar för att kunna betala ut ersättning i alla dessa fall. När man säger att det ska utgå ersättning är det viktigt att man är medveten om att de pengarna måste finnas i regeringens budget. Därför förvånar det mig att man från oppositionens sida säger att det är viktigt med ersättning och skär ned på just de budgetposterna. Det är också värt att poängtera att mitt citat om den fastlagda politiken från sida bygger på en proposition från en borgerlig regering. Det hindrar inte att man går till val på att förändra det, men det är en relevant historieskrivning att ha med sig. Med detta vill jag tacka för dagens debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2017/18:391 om ostlänken förbi flygplats 65 Miljöminister (MP): har frågat statsrådet om regeringens kommande ställningstagande vad gäller miljöbalksprövningen av Ostlänkens sträckning vid och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har hos regeringen ansökt om tillåtlighet enligt 17 kap. för byggandet av Ostlänken i , , , och kommuner. Till grund för regeringens prövning ligger en järnvägsutredning med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning. har studerat olika korridorer för utbyggnaden samt lämnat förslag på stationslägen längs sträckan. Vid granskningen av ansökan gjorde Miljö- och bedömningen att underlaget behövde kompletteras och anmodade därför att komplettera sin ansökan på sex punkter. De efterfrågade kompletteringarna kom in till . Av kompletteringarna framgår bland annat att nu förordar en ny sträckning av bibanan förbi och ett nytt stationsläge för . Tillåtlighetsprövningen av Ostlänken är en prioriterad fråga för regeringen, men som statsråd varken kan eller får jag föregripa regeringens kommande beslut. Jag kan dock försäkra om att regeringen kommer att granska underlaget och de argument som förts fram noggrant innan regeringen fattar beslut i ärendet. 66 (M): Tack så mycket, statsrådet , för svaret! Ostlänken som projekt är av oerhörd vikt för att fortsätta utveckla svensk konkurrenskraft . Det är såklart väldigt viktigt för och , men detta behöver också placeras i en mycket större kontext än så. Det är genom att bygga ut Ostlänken till som vi gör investeringar i och utvidgar trafiken mot som vi får möjligheten att bygga ihop hela och se till att vi bättre kan nyttja den tillväxtmotor som och faktiskt utgör i . Detta gör det möjligt för människor att bo och leva och nyttja bostadsbeståndet på ett avsevärt mycket bättre sätt som de jobbar och får ta del av en gemensam arbetsmarknad. Detta möjliggör snabbare resor för människor som det stärker redundansen i systemet. Därmed kan vi se till att vi slipper den typ av problem som väldigt många tågpassagerare tyvärr fick uppleva norr om när tågsystemet helt enkelt havererade för att det inte fanns tillräckligt bred kapacitet. Men hela detta projekt måste också ses i ett avsevärt större perspektiv, där det inte bara handlar om att binda ihop regionen utan där det också handlar om att binda ihop trafikslagen på ett sådant sätt att vi faktiskt nyttjar de trafikmöjligheter vi har med väg, med tåg, med flyg och med båt på bästa möjliga sätt. Det handlar om att verkligen kunna säkerställa att vi med minsta möjliga klimatpåverkan använder de resurser vi har på bästa möjliga sätt. Efter en väldigt lång och mödosam process, där har varit en positiv och konstruktiv part, är det precis så som statsrådet beskriver, fru talman. Regeringen har begärt kompletterande uppgifter av . Efter det har kommit tillbaka, och man förordar nu en helt ny sträckning för tågrälsen genom och när det gäller kopplingen till , som ligger i sydöstra . är tredje största utrikesflygplats, men den har ett isolerat läge. Det är i och för sig bra tillgänglighet till E4:an, men det är dålig tillgänglighet till kommunikationer via kollektivtrafik. Det är ett uttalat mål och projekt som har haft och som har varit prioriterat i svenskt arbete med infrastruktur: att binda ihop trafikslagen på ett så effektivt sätt som möjligt. I det förslag som nu har lagt fram är det inte bara så att man skapar enormt mycket merarbete och väljer att gå en väg som inte är förankrad hos de berörda kommunerna och regionerna. Man väljer också att förlägga stationsläget för till en bibana som ska bedrivas med regional trafik. Det gör man i stället för att placera stationsläget på den nationella stambanan, där man skulle få möjlighet att nyttja och binda ihop trafikslagen. Jag vet att det är komplicerade och stora processer. Jag vet också att det är processer som just nu ligger på regeringens bord och som man ska ta ställning till. Men det är ändå två viktiga frågor som behöver diskuteras. Den ena frågan är: När ser regeringen framför sig att man kommer att kunna landa i någon form av beslut? Därmed kan man göra det möjligt för markägare, boende, företagare och kommun att veta vad de kan förvänta sig. Då kan de börja planera sin verksamhet. De har kanske fått leva med betydande oro . Den andra frågan gäller något som det också är högst relevant att få reda på: Hur tänker egentligen regeringen och när det gäller den gamla doktrinen om att man ska försöka binda ihop trafikslagen för att nyttja dem så effektivt som möjligt? har ju uppenbarligen valt att gå en helt annan väg i detta ärende. 67 Miljöminister (MP): Jag måste börja med att säga att jag är fantastiskt glad över att från en moderat ledamot höra detta engagemang för investeringar i ny svensk järnväg. Redundans är ljuv musik i mina öron. Vi behöver mer pålitlighet, och det kräver investeringar. När vi gör så här stora investeringar är det självklart att vi tittar på att det ska leda till regionala effekter såväl som effekter för fjärrtågen. Och det ska leda till att olika transportslag binds ihop på ett bättre sätt, för det är med de sammantagna effekterna som man får den verkligt stora samhällsnyttan. Detta kan jag säga på ett övergripande sätt. Jag vill också, mest för att vara tydlig inför eventuella åhörare, säga att regeringens hantering av frågor om denna typ av nyinvesteringar sker i två delar. Det som ligger på mitt bord, som miljöminister, är miljöprövningen. Det är en prövning som är formell. Det är därför som jag måste vara hemskt tråkig och säga att jag inte kan kommentera när vi kommer att bli klara eller hur vi ser på underlaget. Sedan är det investeringsbeslutet, som tas i det som kallas för nationell plan. Där kommer mer av de trafikmässiga synpunkterna in. Men från sida är det självklart ett sammanhållet arbete där de väger ihop allting för att få bästa möjliga ansökan. Jag kan säga att jag på ett övergripande plan håller med om de argument som framförs. Vad det betyder, vilken lösning som faktiskt är bäst på marken, kan jag inte kommentera. 68 (M): Fru talman och statsrådet! Jag förstår att man, när det är en pågående beslutsprocess beträffande en miljöprövning i regeringen, inte kan lämna besked om enskilda ärenden. Men den interpellation jag har skrivit berör inte heller det primärt, utan den berör hela projektet och hur man ser på avvägningen mellan att binda ihop trafikslagen och att nu väljer att göra ett avsteg från det. Det är regeringen som har valt att statsrådet och inte statsrådet ska svara på detta. Jag behöver få ställa mina frågor vem det än är regeringen väljer att skicka som sin representant. Även om statsrådet inte kan kommentera det enskilda fallet kan statsrådet kommentera hur man ser på de grundläggande principerna. har det varit sagt att en grundprincip för att nyttja transportslagen på ett så effektivt sätt som möjligt är att man binder ihop de olika trafikslagen. Detta argumenterar fortfarande för generellt – det är inte bara kopplat till detta projekt, utan generellt. Men just i detta projekt väljer man att agera på ett annat sätt. Därför uppstår frågan: Hur tänker regeringen, som ändå leder och är ansvarig för verksamhet? Är det fortfarande prioriterat att binda ihop trafikslagen? Eller tänker man sig att det är andra frågor, och i sådana fall vilka, som ska vara rådgivande vid den här typen av frågeställningar? Det finns ett brett problem, fru talman, som är kopplat till denna fråga på ett större plan. Det är regeringens flathet i fråga om att hantera flygplatsplaneringen i . I den plan som finns upplagd är det väldigt begränsade tankebanor för hur svenskt flyg ska utvecklas. Den nuvarande regeringen har valt att lägga mycket energi på att diskutera huruvida i ska finnas kvar eller inte. Men när det gäller den långsiktiga planeringen av hur svenska flygplatser och flygresande ska hanteras lyser den långsiktiga strategin med sin frånvaro. I de dokument som finns framtagna lyser framför allt också , trots att det är den tredje största utrikesflygplatsen, med sin frånvaro. Regeringen har tyvärr valt att göra Swedavia till ansvarig för denna planering på ett övergripande plan. Swedavia är den som har ansvar för denna planering, men Swedavia är också en direkt konkurrent till i egenskap av ägare till de andra flygplatserna runt omkring. Man har ändå fått planeringsansvaret för samtlig flygtrafik i . Frågorna kvarstår även på det mer principiella planet. Vi kan ta ned det till någonting som statsrådet kan besvara utan att vi går in på ärendet. Då kan vi landa i två frågor. Ser regeringen fortfarande att binda ihop trafikslagen som en prioriterad uppgift för , eller tänker man arbeta på ett annat sätt ? Var är egentligen regeringens framtida strategi för flyget i , och vilken roll ser man specifikt att ska spela i den planeringen ? 69 Miljöminister (MP): Regeringens prioriteringar för infrastruktur och deras bäring på transportsektorns utveckling i har vi slagit fast i en infrastrukturproposition. Där utpekas den princip som efterfrågas, om att binda ihop de olika trafikslagen, som en viktig princip. Jag ser inte några stora skillnader mellan hur tidigare regeringar hanterat de delarna. Det finns uppenbara samhällsvinster med att binda ihop olika trafikslag. Hela-resan-perspektivet ska vara en viktig princip. Det är resenären som bör vara i centrum. Hela resan är en viktig princip att ha med sig när bedömer om det fungerar väl eller inte. Det är också ett av skälen till det som togs upp här. Redundans är viktigt i våra system. Det är också ett viktigt motiv till att vi har identifierat ett stort behov av nyinvesteringar. Jag vill kommentera de olika fallen. Alla tre dragningar rymmer en möjlig station vid . Jag vill bara göra klart att det inte finns något förslag som saknar den delen. Vi kan därför inte ta ställning till någonting annat än ett förslag som inrymmer en möjlig station vid . Vad gäller flyget har regeringen presenterat en flygstrategi. Det är ett övergripande dokument där vi pekar ut att det behövs ytterligare lite mer konkreta steg. Självklart ska man ha en riktning framåt för flygets utveckling. Vi tar ett särskilt grepp om genom . Vi har också ett aktivt arbete lett av infrastrukturministern vad gäller flyget för hela . Det är och kommer att vara ett viktigt transportslag för . 70 (M): Tack så mycket för svaret, statsrådet! Jag tvingas nog ändå att försöka lämna in interpellationen ytterligare en gång och få hit ansvarigt statsråd för infrastrukturen för att få en fortsatt diskussion om just flygplatsplaneringen och hur man tänker med kapaciteterna där. Som jag sa har regeringen valt att lägga väldigt mycket energi på huruvida ska få finnas kvar eller inte. väljer man i den flygplatsstrategi man har antagit att lägga väldigt mycket energi på att prioritera just . är oerhört viktig inte bara för utan för hela och som ett flygnav. Men kommer aldrig att klara av att ensamt bära den kapaciteten, utan det behövs andra alternativ. Det är därför som den bredare bilden i flygstrategin är så viktig. Det är också därför som det är oroväckande att det är Swedavia – som är en stor aktör och äger och driver egna flygplatser, en statlig sådan men likväl en aktör – som har fått ta ett så stort ansvar i att formulera den. Det finns privata aktörer som driver flygplatser utan att konsumera skattepengar på det sättet och som också förtjänar att vara en del av planeringen. Jag är tyvärr rädd för att regeringen här i viss utsträckning har missat . Läser man flygstrategin ser man att och dess strategiska värde saknas. Sedan vill jag göra ett sista medskick till statsrådet, som förvisso inte kan föregripa beslut i regeringen men som utan tvekan är en del av att fatta de besluten. Det är klart att om man har som vision att man ska binda ihop trafikslagen för hela spelar det väldigt stor roll på vilket av banalternativen som flygplatsstationen på ligger. Om man lägger den på en nationell stambana eller en tåglinje som trafikerar regionaltrafik är det klart att det påverkar i vilken mån den kan användas. 71 Miljöminister (MP): Den här diskussionen handlar om Ostlänken. Jag vill upprepa att jag känner stor glädje för det engagemang som finns för Ostlänken. Det är ett väldigt viktigt projekt som är högt prioriterat av regeringen. Vi lägger mycket arbete på att få till ett beslut där vi lyckas väga ihop de regionala aspekterna med de nationella så att vi får en investering som ger så många samhällsnyttor som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2017/18:395 om engelska som språk på gymnasiet 72 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser det vara rimligt att införa krav på lärarlegitimation för alla lärare, inklusive de lärare som har utländsk examen och befinner sig i och arbetar. har också frågat mig om jag anser att utbildning på gymnasial nivå inte till stor del ska kunna ges på engelska och hur jag avser att säkerställa att IB-programmet även framgent ska vara attraktivt och en fungerande del av gymnasieprogramsutbudet i . har i rapporten undervisning kartlagt och utvärderat engelskspråkig undervisning i svensk gymnasieskola. Rapporten och de bedömningar som görs omfattar således svensk gymnasieskola och inte den internationella utbildningen International Baccalaureate, IB. Antalet ungdomar i som väljer en IB-utbildning har varit på ungefär samma nivå . IB är ett viktigt komplement till de nationella programmen i svensk gymnasieskola. Enligt förekommer engelskspråkig undervisning på ett femtiotal gymnasieskolor i . Omfattningen varierar från enstaka lektioner till heltidsundervisning på engelska. Myndigheten konstaterar att den inte har underlag för att dra slutsatser om effekterna av engelskspråkig undervisning, men att det finns forskningsresultat som tyder på att det inte är odelat positivt. Fallstudier som refererar till visar att elever med svenska som modersmål lär sig ämneskunskaper bäst genom undervisning på svenska. konstaterar också att engelskspråkig undervisning i gymnasieskolan är oreglerad. För del är det reglerat att huvuddelen av undervisningen får anordnas på engelska för elever som vistas i och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen. Om skolorna vill anordna delar av undervisningen på engelska för övriga elever behöver de söka tillstånd hos . I det fallet finns en begränsning om att högst hälften av undervisningen får ges på engelska. Myndigheten uttrycker att en viss reglering skulle kunna övervägas även för gymnasieskolan. Det är viktigt att elever får en god språk- och kunskapsutveckling i gymnasieskolan och att de utvecklas i både svenska, engelska och andra språk. Att kunna läsa andra ämnen även på engelska i gymnasieskolan är ett sätt att förbättra engelskkunskaper och på så sätt förbereda sig för framtida studier eller yrkesliv, men det måste göras på ett sätt så att ämneskunskaper eller svenskkunskaper inte påverkas negativt. Svensk skola ska bidra till att utveckla det svenska språket, och är engelska mycket viktigt i en globaliserad värld. Utbildning i på gymnasial nivå bör spegla dessa komplexa behov. Med sin rapport bidrar med en viktig kartläggning och en utvärdering av engelskspråkig undervisning i svensk gymnasieskola. Det är en rapport som vi bär med oss i det fortsatta arbetet att skapa en jämlik skola med fokus på kunskap och bildning. När det gäller lärarlegitimation är lärare med utländsk examen undantagna från kravet på svensk lärarlegitimation om de ska undervisa på engelska i andra ämnen än språkämnen. föreslår att detta undantag ska tas bort. Lärarlegitimation och ämnesbehörighet är viktiga för kvaliteten i svensk skola. Det råder emellertid stor lärarbrist, och mot bakgrund av det är det bra om det finns engelskspråkiga lärare med en god lärarutbildning från andra länder. Jag anser det därför inte angeläget att arbeta för ett borttagande av detta undantag . 73 (M): Jag skrev den här interpellationen på förekommen anledning. Tack, , för ditt svar! Anledningen till att jag skrev interpellationen var att regeringen, som jag förstår, har gett i uppdrag att titta närmare på den undervisning som sker på engelska, helt eller delvis. Jag har tidigare stått här i talarstolen och debatterat med statsrådets statsrådskollega kring IB-utbildningarna, som ju har fått stryka på foten. nedvärderar den utbildningen, vilket gör att det för elever som går på IB relativt sett har blivit svårare att komma in på skolor och universitet i . Det är givetvis tråkigt för alla de elever som drabbas. Det är också allvarligt för och svensk konkurrenskraft, för genom detta riskerar vi att skicka ut kompetent, högutbildad ungdom ur som väljer att studera på andra universitet, eftersom det är lättare att komma in på internationella toppuniversitet än på lägre rankade högskolor och universitet i . Detta tar inte den här utredningen upp, men det blir liksom helhetsgreppet kring utbildning i på svenska lärosäten och skolor som sker på annat språk än svenska, då inte minst engelska, som får stryka på foten. Jag tycker att det är allvarligt utifrån att vi i en mer globaliserad värld behöver folk som talar fler andra språk än svenska. Det gäller inte bara engelska, utan det gäller även andra världsspråk som tyska, franska, spanska och andra språk som är viktiga för de relationer som vi behöver ha affärsmässigt och yrkesmässigt. Min fråga var om det var rimligt att införa krav på lärarlegitimation för alla lärare, inklusive lärare som har utländsk examen och som befinner sig och arbetar i . Där ser vi problem . Den stora koncernen skolan har väldigt många lärare som befinner sig här , som är den tid det tar att få en svensk lärarlegitimation. Det är bra att statsrådet ger beskedet att man på grund av lärarbristen ska ta bort undantaget för detta krav. Jag vill ju inte att det ska vara lärarbrist utan hoppas att vi ska få fler lärare. Däremot hoppas jag att det inte innebär att vi inte kommer att ha några internationella lärare, för det skulle innebära att vi inte skulle ha så många gästlärare. Givet hur kritiserad den svenska lärarutbildningen är får vi sannolikt hit lärare som är utbildade i länder där man kanske har mindre kritiserade lärarutbildningar och som har en kompetens. På något sätt måste vi säkerställa att de som kommer från en bra utbildningsmiljö och är fullgoda lärare faktiskt kan undervisa i utan att behöva gå en lång utbildning med många steg som tar för att få en lärarlegitimation. I grunden kvarstår frågan: Hur ska vi säkerställa att lärare kan komma till från andra länder för att vara med och bidra på kortare eller i den svenska skolan? 74 Statsrådet (S): tog upp IB-utbildningarna. Jag kan bara hålla med om att IB är en uppskattad utbildningsform som fyller en viktig funktion i den svenska gymnasieskolan. Jag kan också konstatera att i den utvärdering som gjordes av Universitets- och högskolerådet, efter det att rådet hade gått igenom den nya gymnasiereformen Gy 2011 och anpassat reglerna för antagning till högre utbildning efter de nya utbildningsformer som finns efter Gy 2011, fanns det en stark oro att elever från IB-gymnasiet skulle missgynnas. Vi vill förstås att antagningen till högre utbildning ska vara rättvis och spegla de kunskaper och den kompetens som elever har med sig från gymnasieskolan, oavsett i vilken form av gymnasieskola eleven har gått. Vi vill inte att elever från IB-gymnasiet ska missgynnas i förhållande till elever från andra gymnasieutbildningar i , men vi vill heller inte att de ska gynnas. Den utvärdering som Universitets- och högskolerådet har gjort visar att de stora farhågor som fanns inte riktigt har besannats. Vi ser inte någon stor orättvisa för IB-elever i den utvärdering som har gjorts. Jag är emellertid angelägen om att det här är något som vi gemensamt ska följa. Det är faktiskt viktigt för svensk universitetsutbildning att antagningsreglerna är rättvisa och varken missgynnar eller gynnar elever från olika utbildningsformer. Jag kommer förstås med intresse att följa utvecklingen och de återkommande rapporteringarna från Universitets- och högskolerådet. drar också en lans för att vi i ska vara öppna för att lärare som kommer utomlands ifrån ska kunna göra nytta och bidra också i den svenska skolan. Också här håller jag till fullo med honom. Vi ska vara lyckliga över varenda lärare som vill komma till och bidra med sin kunskap och kompetens. Men vi ska också inse att för många lärare kommer det att behövas någon form av introduktion och inskolning till den svenska skolan. Det är också så att för den lärare som ska verka i den svenska skolan med betygsättning och tolkning av styrdokument och av skollagen med dess olika bestämmelser kommer det framöver att finnas behov, precis som , av snabba, effektiva och tillgängliga utbildningar som gör att man snabbt kan komma in som lärare. Det är inte minst viktigt nu när vi har en stor tillströmning av nyanlända till det svenska samhället, varav en inte föraktlig andel faktiskt är lärare från andra länder. Jag ser inget behov av ändringar när det gäller reglerna för undantag för lärare som kommer utomlands ifrån och som i det här fallet kan god engelska. Men jag ser ett stort behov av fortsatta snabba, enkla och effektiva utbildningar för att säkerställa att de lärare som kommer till kan göra nytta i och i svensk skola och vara välkomna till den svenska skolan. 75 (M): Jag ska försöka särskilja mina frågor kring IB-utbildningen från de andra. När det gäller IB-utbildningen är det klart att det är viktigt att vi säkerställer att man har kompetens. undrar jag om det är rimligt att undervärderar resultaten från IB-utbildningen i förhållande till övriga världen. Vi skiljer oss också från våra grannländer , och övriga nordiska länder. Det är alltså inte länder långt bort som har helt andra förutsättningar, utan här har vi en internationell utbildning med internationell standard. Då borde det väl vara rimligt att vi validerar den på samma sätt som man gör i andra länder. När det sedan kommer till engelskspråkiga utbildningar, lärare och lärarlegitimationer ska vi ha bra lärare som utbildas på den svenska lärarutbildningen, men vi ska också ha bra lärare som kommer hit. Jag gör det enkelt för mig och tar Engelska skolan som exempel utifrån att det är den stora utbildningskoncernen som har engelsk utbildning. De har många lärare som kommer hit från andra, engelskspråkiga länder med fullgod utbildning. Ofta är de här tre , och vi vet att det tar att få en lärarlegitimation. I många fall är det lärare som är lärarutbildade och har undervisat på toppskolor. De klassas inte som behöriga lärare därför att de inte har lärarlegitimation.