prot · H509100 · 2018-04-18 00:00:00 — Det här är också det största hindret för våra små och medelstora företag som vill växa. Då gäller det förstås att satsa på utbildning. Regeringens kunskapslyft ger ca 100 000 nya utbildningsplatser när det är utbyggt och klart , inklusive en stor och viktig yrkeshögskoleutbyggnad. Vi vill uppgradera yrkesprogrammen, så att fler söker till dem. Regeringen har också gett uppdraget att ta fram fler korta och flexibla kurser för att fler anställda ska kunna uppdatera sina kunskaper. Det finns fortfarande drygt 100 000 jobb som inte kan tillsättas på grund av att man inte har rätt kompetens. Därför är detta viktigt på riktigt, både för företagen och för dem som skaffar sig den kompetensen och får jobb. Nummer två brukar vara bostadsbristen. Hur ofta möter vi inte företagare som berättar att bostadsbristen är hämmande för tillväxten? Därför görs också den största bostadspolitiska satsningen med 6 miljarder . Enligt prognos kommer det att byggas 74 500 bostäder . Personligen skulle jag vilja se att andelen som byggs i trä ökar. Nummer tre är infrastruktur och bredband. Utan kommunikationer stannar . Regeringen har satsat på en kraftig utbyggnad av bredband på landsbygden genom en investering om 5,45 miljarder. Ingen kan driva företag, sjukvård eller skolor utan bredband med snabb uppkoppling. Resurser har också satsats på upprustning av vägar och järnvägar. Jag är väldigt glad över regeringens satsning på nattåg till . Det för mig osökt in på besöksnäringen, som går som tåget. Det är en viktig näring som visar bättre siffror och som sysselsätter 170 000 människor från till . Gästnätterna ökar i stort sett i hela , de utländska besökarna blir fler och exportintäkterna ökar. Den vinter vi har haft i Åre har varit den bästa på länge, och inte bara för företagen. För oss som älskar skidåkning har det varit snörikt och bra. vill jag välkomna er till alpina i Åre och i . Vi vet vikten av att anordna stora internationella evenemang, och därför finns också besöksnäringen och stora evenemang i regeringens exportstrategi. Med tanke på de förslag många oppositionspartier lägger fram om besöksnäringen förvånas jag av att man vill minska budgeten för att marknadsföra genom Visit . Våra företag har haft en stark utveckling. Det gäller inte minst jobbtillväxten och produktivitetsökningen. Detta är helt avgörande för vår konkurrenskraft. Fler jobbar inom industrin än . 13 000 fler är anställda jämfört med . Allt fler företag flyttar hem verksamhet från låglöneländer. Industriinvesteringarna i är de högsta . Industrin är allt annat än ”basically gone”, som före detta statsminister sa i . Regeringen har vidtagit över 80 åtgärder för att säkra företagens kompetensförsörjning och stödja automatiseringen i mindre företag. Vi investerar i innovationsprojekt tillsammans med industrin. Vi vill också att fler företag ska ha möjlighet att växa. var enligt lönsamhetsbarometer det starkaste året för svenska småföretag sedan mätningarna startade . Regeringen har infört ett växa-stöd för att fler ska våga göra sin första anställning. Alla egenföretagare som gör sin första anställning kan få en rabatt på upp till 63 000 . En annan utmaning för våra småföretag har varit alltför långa betaltider. har de största företagen ställt sig bakom en frivillig kod som innebär 30 dagars betaltid som regel. Vi vill att fler startar företag, inte minst kvinnor. Därför förbättrar vi försäkringsskyddet. Att våga ta språnget gör du lättare om det finns en trygghet. Vi ser även till att uppbyggnadsperioden för sjukpenningen förlängs och utvidgas till att även omfatta aktiebolag. kan vi se att 250 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med , varav 150 000 är anställda i näringslivet. Regeringen har redan uppnått Alliansens mål att över 5 miljoner människor ska ha arbete 2020. ser vi också växande företag i hela landet. Framtidstron i svensk industri är den högsta , och industrins investeringar ligger på rekordnivåer. I kronor räknat har de aldrig varit större än . Det här är glädjande resultat för , men det går inte att stanna upp en sekund. Det finns mycket som våra partier är överens om i näringsutskottets betänkande när det gäller vad som behöver göras för ett förbättrat näringsliv. Det tycker jag är en styrka. 80 (M): är på många sätt ett fantastiskt land. En del fungerar väldigt bra. och världen är inne i en högkonjunktur. Det bidrar till efterfrågan och jobb både i och i andra länder. möter ett antal både utmaningar och problem på kort och även på lite . Jag tror att det är viktigt att vi politiskt klarar att hantera båda de här sakerna , både det som funkar och är bra och det som inte fungerar och inte är bra. Men politiken måste också ha en förmåga att lösa de lite mer akuta problem som människor och väljare upplever, till exempel den utbredda trygghetskris vi har i landet, för att kunna ta diskussionen om de lite större utmaningarna för . När vi nu går mot ett val är det att summera den här mandatperioden och summera avtryck inom näringspolitiken. Jag tänker i den delen inte ifrågasätta vare sig hans eller näringsministerns uppsåt, men jag tycker att det är på sin plats att rikta kritik mot en del av det regeringen har gjort och gör. Besked och beslut har gått i fel riktning för företag och företagare. Man har gjort det dyrare att anställa, höjt inkomstskatterna och försämrat och . Det är några exempel på försämringar för företag. Det finns andra områden där man har kommit med förslag och sedan dragit tillbaka dem, till exempel om exitskatt och 3:12-regelverk. Detta har skapat en onödig osäkerhet bland landets företagare. Framför oss ligger en diskussion i om de så kallade vinstreglerna för välfärdsverksamheter. Detta tycker jag är ett riktigt dåligt förslag. Under den här regeringen har vårdköerna dubblerats. Men i stället för en bred diskussion om kapade vårdköer och en diskussion om hur entreprenörer kan bidra inom skola, vård och omsorg har det kommit att bli en diskussion om ägarskap. Jag tror att regeringens agerande leder till att viktiga innovationer i till exempel skolan uteblir och att entreprenörer som skulle ha kunnat vara med och utveckla omsorgen eller sjukvården i stället väljer andra branscher. Det är riktigt dålig näringspolitik. Men är nu också, fru talman, inne i en högkonjunktur. Jag tycker att det märks, inte minst i min hemstad , där fordonsindustrin går bättre . Där sker otroligt spännande framsteg inom till exempel elektrifieringen, hybridiseringen och automatiseringen. Runt hörnet finns dock ett antal lite större frågor som vi politiskt måste börja ta i nu när vi närmar oss valet och också . Ett sådant område är handel och handelspolitiken. Amerikanska tullar för stål och aluminium är dåligt, precis som alla andra tullar. Och tullar för stål blir lätt tullar på andra områden, som reaktion på det första. I slutändan är det alltid ett företag eller en konsument som får ta smällen. Och vi vet att tullar och andra handelshinder leder till färre företag och färre jobb. Det är extra tydligt i ett land som , som är väldigt beroende av import och export. Att den amerikanske presidenten i och med detta dessutom frångår gängse handelsregler är ytterligare problematiskt. På detta tycker jag att man ska lägga ett konstaterande: Vi har en icke avslutad diskussion om brexit i EU. Vi har tilltagande protektionistiska krafter i , och EU har ännu inte haft förmåga att fullt ut genomföra den egna inre marknaden. Ja, då kan man inte dra någon annan slutsats än att handel och handelspolitik kommer att bli en väldigt viktig fråga under den kommande mandatperioden. Vår inriktning är såklart att man ska försöka få bort handelshinder och försöka få fler handelsavtal. Men detta är, ärligt sagt, inte en lätt uppgift för en kommande regering. Ett andra område handlar om integrationen, som är en av våra större utmaningar . kommer att prövas när många nya ska komma in på svensk arbetsmarknad. En del är välutbildade. Andra är det inte. De förslag regeringen så här långt har presenterat kommer inte att räcka till. Vi behöver bidragstak, sänkta inkomstskatter, nya anställningsformer och framför allt ett rejält reformpaket för företagen, som Alliansen vill sjösätta, så att man underlättar för företagen att anställa och växa. Sedan har vi detta med globalisering och konkurrenskraft. Det är inget nytt att svenska företag har sålt produkter och tjänster till företag och kunder i andra delar av världen. Ofta kan det vara så att man har en ganska stor verksamhet i och säljer mycket till andra delar av världen i en tuff konkurrens. Men vi ser att det hårdnar alltmer och att som land inte kan ta sin position i ekonomin och i världen för given, utan det blir allt tuffare. Det är bland annat därför har föreslagit att vi ska följa upp detta bättre och titta på hur det fungerar i med skatter, skola, transporter, forskning och andra områden. Vi ska jämföra oss med de bästa för att se vilka reformer vi måste besluta om för att vi verkligen ska kunna ha industri och näringsliv i framkant – med deras förutsättningar. Jag tycker inte att det stannar där. måste också ta rejäla kliv framåt för att bli än mer attraktivt, så att man kan få duktiga personer att komma hit för att studera, forska, arbeta och starta företag. Det kan handla om it-tekniker, professorer, bilplåtslagare och medicinska forskare. Ett första steg är att stoppa kompetensutvisningarna – det är alltså när utlänningar som finns här, arbetar, betalar skatt och utgör nyckelkompetens kastas ut ur landet. Men det är den lilla frågan. Vi måste också kapa handläggningstider, förenkla myndighetsadministration, införa nya visumkategorier för entreprenörer och talanger och titta på villkoren runt ikring. Det handlar till exempel om att införa mer generösa optionsregler. Det är sådana reformer som lägger en grund för fler spännande startups och många nya jobb. Sedan ska jag säga några ord om digitalisering. Det är lätt att gilla robotar om de gör att man slipper göra ett tungt lyft. Men det är kanske inte lika roligt alla gånger om många års utbildning eller erfarenhet konkurreras ut av en självlärande algoritm i ett datorsystem. I fråga om detta ser vi en bred teknikutveckling över världen. Det är inte den första stora omställningen i . Vi har gått från jordbrukssamhälle till industrisamhälle och en långtgående urbanisering. Det var utmanande då. Det kommer det att vara den här gången också, men har väldigt goda möjligheter. har i en studie visat att fyra av fem svenskar är positiva till robotisering, digitalisering och automatisering. Vi upplevs väldigt ofta som nyfikna. Vi gillar ny teknik. har varit tidigt med att ta till sig internet och internationaliseringens möjligheter. Vi pekas ofta ut som en digital front-runner jämte andra nordiska länder. Men det finns också ett antal orostecken. Det finns ett analysföretag som heter , som har tittat på artificiell intelligens. Man har konstaterat att så lite som av nya startups på det området sker i – och de flesta i . Vi kan se att rätt få svenskar har en digital brevlåda för myndighetskontakt. Väldigt många i har det. Och i kan man i princip göra vad som helst i kontakt med myndigheter via internet. EU har jämfört digitaliseringen i offentlig sektor i olika länder. Det är ingen uppmuntrande läsning för . Man riktar kritik på områden som användarvänlighet, transparens och it-säkerhet. Jag tycker att allt detta manar till eftertanke. I EU måste vi naturligtvis ha en agenda där vi fokuserar mer på digitalisering, den digitala inre marknaden, forskning och teknikutveckling – det ska vara mindre av stöd och subventioner och onödig överstatlighet. I tror jag att det behövs en kraftsamling för digitalisering och AI. Många företag satsar stort på dessa områden. Många lärosäten gör det också. Ett exempel bland många är att har fått en donation från Wallenbergstiftelserna på för forskning inom kvantteknologi. Vi från vill göra en satsning på ett artificiell intelligens. Vi ser att här skulle kunna ta en nyckelposition i världen. Andra forskar om det grundläggande. Företag gör sina satsningar. Men ett institut skulle kunna fokusera på hur man ställer om samhället, vilka system som behövs och hur teknik kan kombineras med ekonomi och juridik. är ett fantastiskt land, där en hel del fungerar bra. Men vi har problem och utmaningar framför oss. Vår förhoppning och inriktning är att Alliansen ska kunna sjösätta en ambitiös reformagenda för företagsamheten kring områden som handelspolitik, integration, konkurrenskraft och digitalisering. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. I detta anförande instämde (M). 81 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Det finns mycket av det du säger som jag instämmer i. Det gäller bland annat handelspolitiken, förstås, där vi faktiskt är otroligt eniga i riksdag. Och vi ser också både integrationens styrka och integrationens utmaningar. Men jag har en annan fråga till dig. Den handlar om . Där bor jag, och där produceras många viktiga råvaror för export. Det handlar till exempel om mineraler, skogen och energin. Även besöksnäringen är stark i . Något som oroar mig är hur egentligen ser på våra förutsättningar i norr och om man på riktigt vill främja vår företagsutveckling. Man kan titta på förslagen här . säger i retoriken att det är viktigt att det statliga marknadskompletterande riskkapitalet ska verka i hela , men det kan man inte se i budget, där man nu säger nej till regeringens satsning på Norrlandsfonden, med 200 miljoner extra. Man kan också se uttalanden från moderata företrädare. Man säger till exempel att det är en krigsförklaring mot att bygga Norrbotniabanan. ordförande, , säger: Om marknaden inte räddar och är det bara att flytta. Vi vill investera i och satsa på Norrbotniabanan för att vi vill säkra svensk konkurrenskraft, kompetensförsörjning för näringslivet i norr och råvarutransporterna. Mina frågor till är: Vad vill egentligen med ? Ser ni det bara som ett ställe i där man får sin energi och sina råvaror? Ska vi helt enkelt flytta om inte marknaden löser de specifika förutsättningarna för oss som bor där? Och hur ser på investeringar i infrastruktur i , till exempel Norrbotniabanan, som ni inte har med i er budget men som vi anser är viktig för hela utveckling? 82 (M) replik: Låt mig börja med infrastrukturen. Vi kan konstatera att föreslår mer pengar för väginvesteringar än vad regeringen gör. Det finns ju en och annan väg i detta land. Det är väldigt betydelsefullt. Vi föreslår dessutom ett riktat program vad gäller långa och tunga lastbilar. Det är en reform som regeringen slutligen införde men för alldeles för få vägsträckor. Där har vi ett reformpaket som handlar om att förstärka broar och vägavsnitt, så att det ska bli en reell möjlighet för åkare att köpa den typen av lastbilar, som kan användas i alla möjliga industrier. En av dessa industrier är den viktiga skogsindustrin, som finns i norra men också i övriga delar av landet. Det är ett typexempel på en industri som behöver rimliga och rätt förutsättningar för att utvecklas. Det gäller både skogen som växer och de direkta jobb som finns där. Men framför allt gäller det förädlingen. På det området finns ett stort hot just . Det råder en stor oro bland de hundratusentals skogsägarna i , och det finns ett antal hot som regeringen skjutsar upp i detta. En av dem är lastbilsskatten, som regeringen pratar om att införa. De säger själva att den inte har någon miljöeffekt, och den försämrar konkurrenskraften. När man plockar ut material ur skogen blir det dyrare, om det ens blir lönsamt, att använda det till kraftvärmen. Det andra är diskussionen om biotopfrågan och äganderätten. Det är högst osäkert vad regeringen vill med detta. Pågående rättsfall handlar om huruvida man vid intrång kan få ersättning. Vi moderater är tydliga med att det handlar om att stärka äganderätten och vidare att välja bort direkt skadliga skatter eftersom de sänker den viktiga skogsindustrin – i det sammanhanget. Låt mig då skicka tillbaka en fråga. Integrationen är en av de största utmaningarna. De flesta jobben kommer i de minsta bolagen. Vi kan konstatera att regelkrånglet har ökat . Bland annat har NNR skrivit att företagens regelkostnader skenar. Varför skapar ni ett sådant regelkaos kopplat till företagen? 83 (S) replik: Tack för frågorna! Jag har också läst NNR, och jag har sett att man har tittat på det som enligt EU är en stor del av kostnadsökningen. Där måste man naturligtvis göra ett jobb. Där var frågan om integrationen. Jag skulle vilja berätta om Åre, där av de nyanlända har kommit i arbete och i egen försörjning . Det finns områden där man jobbar på bra, och det är en stor utmaning och tillgång. Något vi vet är att det kommer att finnas stora barnkullar och många äldre framöver, och vi kommer att behöva mycket arbetskraft. Det är därför vi satsar så otroligt mycket pengar på utbildning. Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan om Norrbotniabanan och hur man ser på att satsa på stora infrastrukturinvesteringar i norr. När det gäller skogen och äganderätten har helt rätt. Vi står helt upp för äganderätten. Det är därför som vi lägger pengar i budgeten så att det går att få ersättning om det finns biotoper som ska skyddas. Jag har ännu en fråga till . Jag undrar vad analysen har visat när man nu inte vill tillföra Norrlandsfonden ytterligare 200 miljoner. Finns det inte behov? Vad är er analys eftersom ni väljer att inte tillföra mer marknadskompletterande riskkapital till företagarna i Norrlandsfonden i de fem nordligaste länen? 84 (M) replik: Jag kan ha missat någonting, men jag har inte sett ett fullt finansierat förslag för hela Norrbotniabanan från Socialdemokraterna – men det är möjligt att regeringen återkommer. Annars blir det just retorik, som det ofta är. Låt mig ta upp frågan om skogen, eftersom det är en nyckelfråga. För mig är det ingen norrländsk fråga, utan det är en svensk fråga som täcker in många delar av vårt land. Det finns en otrolig potential, framför allt inom förädlingen. Det kan gälla trähusbyggande och annan användning. vill man närmast använda skogen till precis alla möjliga ändamål, till exempel transportmålen. säger att hon håller med om att det ska vara möjligt att få ersättning och att äganderätten inte ska hotas. Det låter fint, men problemet är att landets skogsägare inte upplever det riktigt på det sättet. Man upplever att det är en konstig tillämpning och inventering av biotopskyddet, och man upplever en rättsosäker position i sammanhanget. Man måste kunna välja sida och säga att det ska utövas ett stort miljöansvar inom skogsbruket med den skogsbruksmodell som finns med två jämställda miljö- och produktionsmål. Det handlar om att lita på skogsägarna, att de utifrån en äganderätt fortsätter att ta sitt eget ansvar. har en av världens bäst förvaltade skogar, och det sker nu intrång på äganderätten. Att hävda att man vill värna äganderätten – men skogsägarna upplever det inte så – är erbarmligt dåligt om man menar allvar med att vi ska utveckla och ta vara på alla möjligheter. Det är ett löfte för en tillträdande alliansregering att vi tydligt kommer att vända inriktningen på skogspolitiken framåt. 85 (SD): är ett på många sätt bra land att driva företag och förverkliga affärsidéer i. Men vi kan inte leva på gamla meriter, utan vi måste möta den hårdnande konkurrensen från vår omvärld med reformer som ytterligare förbättrar näringslivsklimatet. debatterar vi näringsutskottets betänkande nr 12 Näringspolitik. Det är ett omfattande betänkande, och står för åtta reservationer. Jag kommer inte att hinna tala om alla dessa reservationer; till exempel tänker jag inte för stunden tala så ingående om vår reservation som redogör för utformningen av en industripolitik som vi menar skulle skapa jobb runt om i . Det får vi anledning att återkomma till i ett annat betänkande. Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till bara reservation nr 38. Betänkandet rör bland annat flera frågor kopplade till regelförenklingsarbete för svenska företag, och man kan enkelt konstatera att har alltför många regler som företag måste förhålla sig till, vilka kräver administration som tvingar företagen att syssla med något helt annat än sin kärnverksamhet. Vidare uppstår ofta handläggningstider hos våra myndigheter som bromsar upp näringsverksamheten. Sist men inte minst finns också mängder av regler som begränsar näringsverksamhet men där nyttan svårligen kan sägas motsvara den skada som faktiskt uppstår för företagarna. Ett konkret exempel på detta är exempelvis den vansinnigt ogenomtänkta kemikalieskatten på elektronik, vilken ger obefintlig miljönytta men riskerar arbetstillfällen i . Oavsett färg på regeringen växer administrationen och regelbördan. Jag menar att den förra alliansregeringen förvisso hade en god ansats på att förenkla för företagen, men enligt enkätundersökningar hos företagarna själva har man sett liten eller ingen förbättring. Därför menar jag att det krävs nya tag i frågan. har det lagts fokus på att i större utsträckning granska nya lagar och regler innan de införs. , ett särskilt beslutsorgan inom , har till uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningarna till författningsförslag som kan få effekter för företag. Detta menar vi sverigedemokrater är något gott, och det är därför som vi i detta betänkande föreslår hur auktoritet och befogenheter också kan stärkas för att öka kvaliteten på alla dessa regler som de facto införs. Men en stor brist som vi ändå har identifierat är att det saknas en systematik i arbetet med avskaffandet av lagar och regler som i efterhand har visat sig inte motsvara nyttan som var tänkt från politikens sida. Som politiker är det inte alltid så enkelt att identifiera exakt vilka lagar och regler som ställer till det för företagarna, utan det gör de nog oftast bäst själva. Därför menar vi att staten på ett systematiskt sätt ska bjuda in företagsorganisationerna för att sätta upp den politiska dagordningen i regelförenklingsarbetet genom att göra olika inspel. Sedan blir det naturligtvis upp till regeringen att arbeta med dessa frågor tillsammans med förvaltningsmyndigheter och i sin tur för oppositionen att granska regeringens arbete. Med denna modell menar att vi faktiskt kan få igång ett regelförenklingsarbete som på allvar krymper den svenska administrationen med tillväxt och nya jobb som resultat. tänkte jag även passa på att ta upp en fråga som också kan innebära jobb och tillväxt i framför allt norra , nämligen frågan om en nationell strategi för etablering av datacenter. Den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av så kallade molntjänster kräver alltmer kapacitet för lagring av data. Många nya datacentraler och centraler för lagring av digital information kommer att etableras runt om i världen , enligt vissa bedömare kanske uppemot 700, varav 200 troligtvis kommer att hamna någonstans i . Vi vill i sammanhanget framhålla att har många konkurrensfördelar för att locka till sig etableringar av denna typ av verksamhet: kanske framför allt vårt kalla klimat men också god tillgång på utbildad personal, bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och stabil kraftförsörjning. Vi står oss därmed väl i en internationell jämförelse. Utöver att det i självklart ska finnas goda förutsättningar för att driva företag är det av vikt att regeringen tar ett samlat grepp för att jobba med de konkurrensfördelar som har när det handlar om etableringar av datacenter. Det är därför vi menar att ska ha en nationell strategi som kanaliserar dessa fördelar för att öka chanserna till nyetablering av datacenter i . 86 (M) replik: Jag skulle vilja ta upp några frågor om handelspolitik med . ((SD): i !) i har vi tidigare debattpratat om. Jag tänker att vi kan prata om andra företag än i men med liknande inriktning, för mycket av svensk ekonomi handlar ju om import och export.