prot · H509125 · 2018-06-04 00:00:00 — Har funderat något över varför de privata friskolorna, till exempel här i , i genomsnitt ger mindre i lön till en lärare eller varför en undersköterska i äldreomsorgen tjänar mycket mindre i den privatiserade äldreomsorgen än i den kommunala? Kan det vara just som i aktiebolagslagen, det vill säga att det övergripande målet är att bereda ägaren vinst? Eller gör någon annan analys av detta? 52 (C) replik: Jag kan försäkra att på alla relevanta punkter gör en annan analys än . Det gäller inte bara detta område. Det som ger uttryck för är egentligen den enda rimliga hållningen, förutom den som och Alliansen står för. Det som du argumenterar för, , är i själva verket ett förbud mot aktiebolag i välfärdssektorn. Det är en hållning som jag inte delar men som jag skulle respektera om det var det som vi skulle rösta om. argumenterar emot själva tanken att ha aktiebolag i välfärdssektorerna. Sedan kommer hon att rösta för ett förslag som innebär att de får fortsätta att finnas. Det tycker jag är märkligt. Vår linje är att värna den valfrihet som vi har. Vi tror att aktiebolagen som har funnits i svensk välfärd kommer att fortsätta att finnas där. Vi lagar efter detta läge och utvecklar både valfrihet och kvalitet. Det är så att säga det som är grundtanken i politik. Jag har en motfråga till . De problem som vi ser inom välfärden, är de lika illa oavsett vem som står för problemen? Jag var inne på det i mitt anförande. Är det lika illa när kommun lägger ned tre byskolor under jullovet som när en privat aktör gör samma sak? Det var en socialdemokratisk majoritet, stödd av , som gjorde detta. Jag såg ingen upprördhet från . Jag tycker att problemen är lika illa oavsett om det handlar om en privat aktör eller om en kommun. 53 (V) replik: Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet svarade över huvud taget inte på mina frågor. Jag frågade om ni har gjort någon analys av varför dessa välfärdsföretag etablerar sig just där de friskaste människorna förväntas bo. Varför etablerar sig privata vårdcentraler just där de friskaste människorna förväntas bo? Varför etablerar sig de privata skolbolagen just där de elever som anses ha lättast att uppnå kunskapsmålen bor? Varför etablerar de sig just där? Kan det ha något att göra med att de framför allt vill ha pengarna som mål? Det blir ju konsekvenser. Välfärden dräneras på resurser. Den utredning som du, , har kritiserat mycket hårt visar nämligen hur pengar går just till annat än de faktiskt är avsedda för. Det handlar om nästan . gjorde de tio största koncernerna över 3 miljarder i vinst. Tänk hur mycket dessa pengar hade behövts till sjukvården och till skolorna, inte minst för att rädda byskolor. Jag hoppas att du kan svara på detta, . Anser ni att vinsten och inte verksamheten är målet? Kan det vara en bakvänd ordning när vinstintresset styr? Är det rimligt, , att det är så hög avkastning i den privatiserade äldreomsorgen som det är för att driva och äga en bank? Är det rimligt att det är dubbelt så hög avkastning för att driva en privat skola som för att äga och driva en bank? Jag tror inte att väljarna tycker det. tycker definitivt inte det. Det är därför som vi vill reglera vinsterna i välfärden. tycker att det ska vara oreglerade vinstuttag i välfärden i all evinnerlig framtid, verkar det som, oavsett konsekvenserna. 54 (C) replik: började med att kritisera mig för att inte svara på frågan. Sedan ägnade hon sina åt att inte tillnärmelsevis svara på frågan om problemen är lika illa oavsett om det är fråga om kommunala eller privata utförare. Jag kan bara tolka detta som att problem bara finns i den privat utförda välfärden. När samma problem uppstår i den offentliga verksamheten är det ingen fara. Jag tycker att det är en konstig hållning. ställde en mängd nya frågor. Men egentligen hade alla samma tema, och det var att misstolkar, till synes medvetet, verkligheten. Sedan förväntas jag svara på om jag tycker att misstolkningar är rimliga eller inte. Jag skulle kunna göra det ganska enkelt för mig. Jag tycker att det är ganska orimligt att, som , bara portionera ut delar av verkligheten och säga att man beskriver hela verkligheten. När det gäller exemplet med byskolor är tydligen ett sätt att rädda byskolor att nu stänga ned möjligheterna för nya aktörer och för valfrihet. Jag har nyheter till . Det enskilt viktigaste för att rädda kvar skolor på landsbygden i – i min del av landet och i som kommer från – är just möjligheten för nya aktörer att starta verksamhet när kommunen drar sig undan. Det är de offentliga aktörerna som framför allt driver mot centralisering. Då är det fantastiskt bra att kunna ha denna ventil, det vill säga att aktiebolag eller föräldra- eller personalkooperativ faktiskt värnar om de små enheterna. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Valfriheten är ett sätt för människor att själva utveckla välfärden och se till att den är som de själva vill ha den. Det är det som valfrihet handlar om. Om vi lägger all makt i politikers händer finns det ingen möjlighet för den enskilde att påverka. Det tycker jag är dåligt. 55 (L): Låt mig resonera lite grann om vinst och förlust. skrev en artikel där de gav sig på nätläkarna, eller videoläkarna, som vi har sett poppa upp de senaste två tre åren. anklagade dem för allt möjligt dåligt. Men en anklagelse lyste med sin frånvaro, nämligen den om övervinster. anklagade inte nätläkarna för att göra övervinster eller vinster över huvud taget. Varför gör de inte det? Jo, därför att nätläkarna går med stor förlust. De går med hundratals miljoner i förlust, inte för att de driver dåliga bolag utan för att de bygger upp en ny verksamhet. Det är investerare och långivare som tar dessa förluster för att Kry, , Doktor 24, och så vidare ska kunna bygga upp sina verksamheter och längre fram, förhoppningsvis, göra vinst. Risken är naturligtvis stor att de aldrig gör en vinst. Det är en helt ny bransch som de bygger upp. Möjligheten att just det bolag som du har satsat på ska bli en av vinnarna är ganska liten. Om möjligheten att göra vinst inte alls finns eller är några tiondelar av omsättningen är det väldigt få, eller snarare ingen, som kommer att riskera några hundra miljoner för att uppnå detta. Denna utveckling med nätläkarna har inte skett i det offentliga, eftersom det offentliga inte har någon större tolerans för förluster. Det offentliga investerar inte hundratals miljoner i en sådan utveckling om de inte blir tvingade till det av just konkurrensskäl. Det är det som vi nu ser när det handlar om digital vård. Entreprenörerna bakom dessa bolag har sett en möjlighet att lösa ett problem inom välfärden, nämligen dålig tillgänglighet och långa väntetider i vården. artikel inleds med något som skulle kunna få vilken reklambyrå som helst att slå sig för bröstet. Man skriver: Ett klick i mobilen, och har du kontakt med en läkare som ställer diagnos och skriver ut recept. Anledningen till att vi har möjlighet att med ett klick i mobilen få kontakt med en läkare är vinst, eller möjligheten till vinst. Utan möjligheten att göra vinst hade detta inte skett. Utan möjligheten att göra vinst hade dessa entreprenörer, långivare och investerare aldrig riskerat åratal av förluster. Nätläkarna skiljer sig såklart inte från andra företag inom välfärden. Om du ska starta en skola behöver du en lokal att vara i. Nästan aldrig är den lokalen anpassad för att vara en skola eller tillräckligt fräsch för att vara en skola. Du behöver pengar för att renovera den. Ingen lånar ut pengar till en renovering om företaget aldrig kommer att kunna göra något annat än en minimal vinst. Då kan man inte bygga upp en buffert för dåliga tider. Då kan man inte investera i innovation och utveckling av en verksamhet som just i början är förlustbringande men som kan leda till bättre kvalitet och större effektivitet, vilket ger just vinst. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Det är därför, tror jag, som jag hör så mycket om att friskolorna är snabbare än de kommunala skolorna på att börja använda artificiell intelligens som stöd i undervisningen. Det kan leda till just högre kvalitet och bättre effektivitet, vilket kan ge högre vinst. Om någon kan driva en skola med högre kvalitet och lägre kostnader är detta något vi ska belöna, inte förbjuda. Naturligtvis finns det företagare som försöker ta sig en annan väg till vinster, nämligen att dra ned på kvaliteten. Sådant kan löna sig på en marknad med dålig konkurrens, dåligt utformade regelverk och dålig granskning från medier och politiker. Vi behöver ett bättre regelverk i , vilket vi har debatterat alldeles och vilket vi har föreslagit från Alliansen, men jag tycker att vi står oss rätt väl på de andra punkterna. Om det är så att det i en bransch uppkommer övervinster – hur man nu exakt ska definiera detta – beror det ofta på dåligt fungerande konkurrens. Men på en fungerande marknad med tydliga regelverk, tydlig granskning och öppenhet ökar övervinster eller höga vinster incitamenten för andra att ge sig in i den branschen. Incitamenten ökar för andra entreprenörer att starta företag och bedriva verksamheten bättre till lägre kostnad. Därmed pressas vinsterna ned. Vad vill då göra när de inte kan förbjuda nätläkarna att göra förlust? Jo, de skriver att landstingen ”ska ansvara för utvecklingen av digital vård”. Det vore ett effektivt sätt att kraftigt bromsa utvecklingen med digital vård i . Vi ska låta valfrihet för elever, föräldrar, patienter, funktionsnedsatta och andra finnas kvar inom välfärden. Vi ska låta kreativitet, nya infallsvinklar och entreprenörskap finnas kvar inom välfärden. Förbjuder vi vinst bromsar vi detta. Förbjuder vi vinst kommer vi att tappa dem som vågar göra förlust för att bygga upp något nytt. Förbjuds vinst i välfärden så förbjuds förlust i välfärden. Det vore en stor förlust för välfärden. 56 (KD): Hög kvalitet i skolan, vården och omsorgen är en förutsättning för ett sammanhållet där vi kan ge alla människor likvärdiga förutsättningar och stöd oavsett bakgrund eller bostadsort. Vi har alla därför höga ambitioner för välfärden. Svensk skola, sjukvård och omsorg ska tillhöra de bästa i världen. Det är därför debatten och reformviljan för den svenska välfärden måste handla om hur vi kan säkra en välfärd med hög kvalitet och bibehållen valfrihet. Men en annan bild har tonat fram i den senaste mandatperioden, en mer problematisk bild. Jag hävdar att vi har en kris i äldreomsorgen. Fler än 5 000 personer får vänta mer än från ett positivt beslut tills de får plats på särskilt boende. Denna siffra är stigande vad avser , och kommuner skulle behöva all hjälp och allt stöd som kan uppbådas för att klara av att leverera till det behov som finns. Vi har skolverksamheter där skiftande resultat redovisas. En del skolor redovisar väldigt bra resultat. Andra skolor borde vi fokusera på för att hjälpa dem till bättre resultat och kvalitet. Valfriheten har blivit naturlig. Elever och föräldrar använder den för att kunna välja den skola man tror passar bäst för den enskilde eleven. Skolverksamhet där konkurrensincitamentet höjer kvaliteten höjer personalen, eleverna och föräldrarnas möjlighet till inflytande. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet I detta läge föreslår regeringen ett vinsttak som de facto innebär att var femte äldreboende måste läggas ned och att av den förväntade utbyggnaden av äldreomsorgen, som sett ut att ske privat, uteblir. Det här beslutet skulle innebära att det underskott av platser som vi har inom äldreomsorgen ökar drastiskt. Regeringen tar inte platsbristen på allvar. Det vinsttak regeringen föreslår kommer att innebära att de mindre fristående skolorna kommer att få lägga ned, då möjligheten till buffert och tryggheten för eleverna inte kommer att kunna garanteras ur ett ekonomiskt perspektiv. Förslaget om att begränsa vinster i välfärden är för mig ett angrepp på hela vårt samhälles sätt att fungera. Staten ska gå in och reglera hur hög vinsten får vara i ett visst företag. Vad kan bli konsekvensen i förlängningen? Vilka företag anser sig regeringen nödgad att reglera vinsterna för? Ett incitament för kvalitetsutveckling och valfrihet tas i princip bort. Detta sker för att ska stödja den socialdemokratiska regeringen. Då måste den göra saker som försämrar för äldre och för eleverna. Detta måste även för en socialdemokrat kännas alldeles fel. Regeringen och har en majoritet emot sig. Det vet man om när man bereder propositionen. Ändå lägger man fram den. Man vill ha vinster i välfärden som slagträ inför valet och vända bort blicken från det faktum att välfärden är i kris och behöver riktiga reformer . Det hade varit klädsamt om debatten i stället hade handlat om kvaliteten inom skolan och äldreomsorgen, hur vi får fler äldreboendeplatser eller hur vi kan kapa köerna inom sjukvården och öka tillgängligheten inom sjukvården. Förlorarna i detta spel är de äldres omsorg och ca 340 000 elevers skola, som hamnar i ett osäkert läge. Risken vi tar med en sådan här debatt är att 3 435 företag och ekonomiska föreningar blir osäkra om framtiden och inte känner stödet från oss här i denna kammare. Företagsägande handlar i grunden om rätten till inflytande och möjligheten att få ekonomisk ersättning via vinstutdelning. Möjligheten till vinstutdelning skapar incitament att utveckla verksamheten mot högkvalitativa tjänster som andra faktiskt väljer. Det finns inget välfärdsföretag som finns kvar om det inte finns sådana som väljer det. Riskerna med att starta som företagare är stora. Många gör det trots riskerna, men allt fler avstår på grund av att spelreglerna är tuffa och att man ändrar förutsättningarna. Vi som kristdemokrater anser att företagande är bra för konkurrensen, bra för ökad kvalitet och utveckling av kvaliteten inom omsorgsverksamheterna samt bra för kostnadskontroll. Alternativet, att få tillbaka situationen att vi bara har kommunala verksamheter och inga fristående, vore att gå tillbaka i tiden. Kvaliteten ska sättas i främsta rummet, menar vi. Med högre och bättre krav kan vi bibehålla idérikedomen från alla dessa företagare, som vinsterna inte kan nå alltför höga höjder. Ett vinsttak stryper i praktiken denna utveckling. Det blir nästan omöjligt att utveckla och investera i verksamheterna. Då försvinner många av företagen, och brukarna och eleverna blir utlämnade till de kommunala inrättningarna. Vi vill verkligen inte ha det så. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Förslaget om att sätta ett tak på av operativt kapital slår med precision mot dem som vi gärna ser är kvar, det vill säga mot dem som har varit anställda i verksamhet men har en idé om att jobba på annat sätt och kanske har andra idéer om hur man borde kunna öka kvaliteten. De som missgynnas är dessa personer, som vill ta steget att bli företagare men inte har några stora pengar på banken som gör att de kan köpa en fastighet eller annat. De har sin kunskap, sitt engagemang och sin vilja till kvalitetsutveckling. De som finns kommer långsamt att försvinna bort, då bufferten sakta kommer att försvinna. De som klarar sig med Socialdemokraternas förslag är de som kan köpa fastigheter eller på annat sätt öka det operativa kapitalet. De kan fortsätta som tidigare, men de som vi värnar, de mindre företagarna, som mestadels är kvinnor, kommer att slås ut. Förslaget innebär en långsam död för välfärdsföretagen. Detta är en marknad med många kvinnliga företagare och en marknad som mår väldigt bra av konkurrens för att öka kvaliteten och vidareutveckla verksamheterna. En rolig ekvation som regeringen har gjort och som visar att man gjort en tankevurpa är att man räknar med att de miljarder man förväntar sig i övervinster på något sätt skulle kunna stärka den kommunala verksamheten. Problemet är bara att verksamhet ligger på samma kostnadsnivå eller högre kostnadsnivå än de fristående verksamheterna. Det betyder att tillskottet blir noll kronor eller en förlust för kommunerna. Verksamheten måste ändå bedrivas av någon annan, och kostnaden finns där ändå. Summan blir att man borde titta framåt i stället för att använda en retorik jag trodde vi lämnat bakom oss. Stärk kvaliteten och hitta sätt att mäta kvaliteten på ett bättre sätt. Lär oss att göra bra upphandlingar som är inriktade på vad vi förväntar oss i kvalitet i stället för att summan på sista raden är det viktigaste. Vi som parti tror att vi behöver välfärdsföretagen. De tar risker, de skapar kvalitet och de skapar konkurrens. Vi värnar gärna om möjligheten till valfrihet. Vi kristdemokrater ställer oss bakom utskottets förslag och säger därmed nej till ett vinsttak. 57 Statsrådet (S): ”Ett problem har dock varit att borgerligheten har avfärdat all kritik mot skolmarknaden som om det vore ett dolt försök att inskränka individens möjlighet att välja skola. Även kritik som har varit såväl befogad som saklig har ignorerats. Jag menar att många tongivande politiker inom borgerligheten har gått skolkoncernernas ärenden i stället för att verka för ett så välfungerande skolsystem som möjligt.” Dessa var inte mina ord. Dessa ord var citat ur en artikel författad av förbundsordföranden för , en efterträdare till och . Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Jag har varit politiskt aktiv . När jag blev politiskt aktiv var talman en nybliven riksdagsledamot som ansågs vara talangfull. Inte under de år som jag har varit politiskt aktiv har jag varit med om situationer där moderata, liberala och sverigedemokratiska väljare gått fram till socialdemokrater för att skriva under en politisk namninsamling. Men det har jag upplevt när jag har varit ute med namnlistor för att få in namnunderskrifter för att stoppa vinstjakten i välfärden. Folk har kommit fram till mig och berättat att de röstat på i flera val men har så svårt att förstå kampen för att tillåta obegränsade vinstuttag från välfärden. Folk har kommit fram och sagt att de kanske funderar på att rösta på men har så svårt att förstå att som parti sviker sina egna vallöften och försvarar läckaget ur svensk välfärd. Det är märkligt att vi har en situation där en majoritet av de borgerliga väljarna, en majoritet av de sverigedemokratiska väljarna, tar strid mot sina egna partier och kräver att den svenska staten återtar kontrollen och säkerställer att vi lever upp till den rimliga förväntan som finns. Den innebär att svenska skattebetalares pengar används till svensk välfärd och skola och inte lämnar välfärdsverksamheten. Varför gör de borgerliga och sverigedemokratiska väljarna den bedömningen? Varför hamnar de i konflikt med de partier som de annars sympatiserar med i andra frågor, fru talman? Svaret kan man finna när man reser runt i . Jag har gjort det . Jag har mött borgerliga ministerkollegor i , i och i . Jag har ställt frågan till dem: Mina vänner, ni har ju en högermajoritet i era parlament. Ni har möjlighet att driva igenom en skolreform i , i och i och göra det som svensk borgerlighet gjorde här , att släppa in det kommersiella vinstintresset i norska, danska och finska skolan. Varför gör ni inte det? Det svar jag har fått, fru talman, får mig att skämmas. Det svar jag har fått vid samtliga tillfällen har varit: Vi har ju sett hur det har gått i . Det är bakgrunden till varför det norska , det liberalkonservativa partiet i och de borgerliga partierna i motsätter sig vinstjakten i skolsystemen. De har sett hur det har gått i vårt land. Vi politiker har en skyldighet gentemot medborgarna att kontinuerligt utvärdera den politik som har förts och kontinuerligt, brutalt, justera våra egna ställningstaganden och slakta heliga kor. Vi har ingen rätt att driva en politik med ideologiska skygglappar, utan det är vår skyldighet att se resultatet av den politik som förts och se om saker och ting behöver förändras. Jag har några frågor till de borgerliga vänner som deltagit i denne debatt och till de sverigedemokrater som kommer att fälla avgörandet och fortsatt ge stöd till obegränsade vinstuttag ur svensk välfärd. Har svensk skola blivit bättre sedan vi släppte in kommersiella aktörer ? Har resultaten i svensk skola förbättrats? Har jämlikheten i svensk skola förbättrats sedan internationella riskkapitalister gått in och tagit över en dominerande position i den svenska gemensamt finansierade skolan? Jag har besökt många äldreboenden . Jag har träffat många undersköterskor. Det har varit undersköterskor som jobbar i de offentliga verksamheterna och undersköterskor som jobbar i privata äldreboenden. Det finns anledning för den här kammaren, för regeringen och för Kommuner och Landsting att genomföra en självkritisk analys av hur undersköterskor har behandlats i vårt land. Det är bara att titta på lönenivåerna. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet När man har mött de undersköterskorna och mött de arbetsvillkor de har, oberoende av om det är offentlig regi eller privat regi vi talar om, är det helt oförståeligt att det finns en riksdagsmajoritet med i spetsen som försvarar en modell där undersköterskor i genomsnitt tjänar mindre om de råkar jobba i privata äldreboenden och hemtjänstföretag. Det är mindre! Vi kan sätta stopp för detta. Vi kan få en lagstiftning i denna kammare som begränsar vinsterna i välfärden . Det skapar legitimitet och folklig förankring för det system vi har i välfärden. Det löser den ideologiska tvist som funnits i svensk politik . Regeringen har lämnat förslaget. Till skillnad från , och och många länder på den europeiska kontinenten vill vi inte helt förbjuda vinstuttag ur välfärden och skolan. Det är den ordning som gäller i övriga . Vi går inte så långt. Vi är beredda att ha ett system som tillåter en rimlig avkastning på insatt kapital, till skillnad från i andra länder. Är då beredd att ta sitt ansvar? Eller har Moderata samlingspartiet, Liberalerna, , och bestämt sig för att försvara obegränsade vinstuttag ur svensk välfärd? Då kommer väljarnas dom att vara hård. Väljarna har inget alternativ att inte betala skatt. Den här kammaren tvingar väljarna, medborgarna och invånarna i vårt land att betala skatt. Då är det rimligt att den här kammaren säkerställer att skattebetalarnas pengar också används till svensk välfärd – till det de är avsedda för. Det är som har bollen . Jag vädjar till alla riksdagsledamöter att ta sitt ansvar och komma ihåg vilka förpliktelser vi har mot svenska medborgare och invånare i vårt land. 58 (M) replik: Vi har hört ett engagerat inlägg från . Jag vill börja med att säga att det är bra att statsrådet är här. När viktiga och kontroversiella frågor avgörs är det värdefullt att regeringen, som lägger fram förslagen, är på plats och deltar i debatten. Allt annat vore givetvis ansvarslöst. Det är kanske särskilt bra med tanke på att regeringen, vad det verkar, kommer att förlora voteringen efter en rätt illa skött process som också är väldigt politiserad på ett ideologiskt sätt – långt ifrån den verklighet där lärare, elever och andra befinner sig. har ett högt tonläge. Det låter nästan som på teatern, kan man säga. Men det kanske inte är så välförankrat i den grå och pragmatiska vardag där de flesta människor befinner sig. Det är välkänt för de flesta att den kommunalisering av skolan som genomförde inte har varit bra för den likvärdighet som efterfrågar. Det är utvärderat och tydligt visat att det ligger till på det sättet. Visst, man kan absolut behandla svenska folket som om de vore barn och försöka blanda bort korten, finta och så vidare. Men det blir inte bra. Man förlorar legitimitet, och demokratin tar skada.