prot · H509133 · 2018-06-15 00:00:00 — Det som vi reagerar på är att man vill tillsätta en ny utredning för att få fram fler idéburna offentliga partnerskap, så kallade IOP. Då blir jag väldigt förvånad, för jag satt själv i referensgruppen till en utredning som kom , nämligen Palett för ett stärkt civilsamhälle, där man pratar precis om det här. Det är utrett väldigt grundligt på längden och tvären, skulle jag vilja påstå. Men man har inte tagit till vara de här förslagen över huvud taget. Jag skulle vilja säga att detta är signifikativt för den här regeringen. Man utreder saker, låter folk tala och vara med och så vidare. Men sedan bryr man sig inte alls om vad utredningen har kommit fram till. Man agerar ändå på eget sätt och på eget bevåg och kan inte ta till sig och ta vara på det som kommer fram. Jag vet inte vad det är för kriterier man har när man tillsätter utredningar. Jag tror att många har känt sig lurade under den här mandatperioden. De har fått vara med i referensgrupper och säga sin mening, men sedan är det ändå ingen som bryr sig. Det här visar på detta med all tydlighet. När det finns en färdig utredning med goda förslag som i stort sett hela civilsamhället har ställt sig bakom vill man ändå tillsätta en ny. Jag tycker verkligen att det är slöseri med pengar. Vi pratar om global utveckling, om att utrota fattigdom, om att vi ska ha en hållbar cirkulär ekonomi och så vidare. Här kan vi verkligen prata om cirkulär ekonomi – när de flesta utredningar verkar hamna i det cirkulära arkivet, som man brukar säga. Jag yrkar bifall till reservation nr 5 under punkt 1. Den rör det jag har talat om här : regeringens ansvar för att säkerställa att genomförandet av Agenda 2030 och PGU får en bred parlamentarisk förankring, offentliggörande av departementens handlingsplaner samt vikten av att en kontinuerlig extern granskning av regeringens arbete görs för att uppnå samstämmighet, så att vi når de här målen gemensamt framöver. 43 (S): Politiken för global utveckling (PGU) Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. debatterar vi politik för global utveckling. Det handlar om samstämmighet i politiken, både mellan politikområden och mellan utformningen av politiken och genomförandet och uppföljningen av densamma. Det handlar om komplexa samband och om att orka och kunna se världen som en helhet. Den här samstämmiga politiken syftar ytterst till en hållbar, fredlig och rättvis utveckling. Under den här mandatperioden har regeringen gjort en nystart av PGU‑arbetet. Nystarten skedde i linje med de svenska civilsamhällesorganisationernas rekommendationer. Regeringens arbete för att göra PGU till hela regeringens politik har varit framgångsrikt. Vi har tydligt orkat och lyckats koppla den till arbetet med Agenda 2030, och det har tagits emot positivt. Det finns en ökad öppenhet och vilja till dialog från regeringens sida vad gäller att ta in synpunkter från civilsamhället och akademin. De organisatoriska förutsättningarna för att genomföra PGU har också förbättrats. Vi har blivit ännu bättre på att ta till vara synergier mellan olika politikområden. Trots det finns det självklart kvarstående intresse- och målkonflikter, som också redovisas av regeringen. gav PGU ett viktigt redskap för att förverkliga ambitionen om en samstämmig politik. Den är ett centralt bidrag till att kunna uppfylla de nya globala målen. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram regeringens arbete med mål 5 i Agenda , jämställdhetsmålet. Där spänner samstämmighetspolitiken över såväl sexuell och reproduktiv hälsa, med rätt till barnmorska och rätt och tillgång till preventivmedel och säkra aborter, som kvinnors och flickors skydd mot människohandel, tillgång till anständigt och produktivt arbete för kvinnor och stärkt äganderätt för kvinnor. Regeringens arbete fortsätter. Det finns saker att göra när det gäller förankringen i . Ett enigt utskott står bakom att vi måste hitta bättre former för förankringen i . Men arbetet har påbörjats. Förankringen i civilsamhället och förankringen i på bredden har kommit en bra bit på väg. 44 (M) replik: De globala hållbarhetsmålen är, om man ska förenkla det, för allt som är bra och mot allt som är dåligt. Det är svårt att hitta politiska konflikter i detta. Men jag tycker ändå att det finns ett värde för väljarna i att få veta hur Socialdemokraterna ser på PGU, alltså den svenska samstämmighetspolitiken. Anser att det är rimligt att PGU blir som ett verktyg för att uppnå Agenda 2030? Vi landade rimligt i texterna i utrikesutskottet, men det är ändå intressant att få veta hur ni ser på PGU. Är det ett verktyg, eller är det ett politikområde i sin egen rätt? 45 (S) replik: Politiken för global utveckling (PGU) Tack för frågan, ! PGU är ett verktyg för genomförandet av Agenda 2030 i kraft av sig självt och det har fattat beslut om. Jag tycker att från sa det bra tidigare, nämligen att det dels handlar om att använda samstämmighet för att se till att genomföra Agenda 2030, dels handlar om vad vi kan göra utöver genomförandet i fråga om att identifiera målkonflikter och se till att politiken är samstämmig och levererar utifrån fattiga människors perspektiv och rättighetsperspektivet. 46 (M) replik: Det är uppenbart att målkonflikterna lyser med sin frånvaro i skrivelsen från regeringen. Den är anekdotisk som bäst och handlar bara om att visa små exempel. Därför har regeringen inte tagit sitt ansvar för att gå in på djupet om vad som är PGU och vad som skulle kunna bli bättre. Den intressanta frågan kan också vara hur regeringens ansvar ser ut för att PGU nedprioriteras. Det framgår av utskottets betänkande att inte ett enda annat utskott lämnat ett yttrande till oss. Det är verkligen tråkigt. Vad anser att regeringen har för ansvar för att PGU har nedprioriterats till förmån för FN-målen? 47 (S) replik: Jag anser inte att regeringen på något vis har nedprioriterat PGU. Tvärtom har vi snarare upprioriterat och gjort en nystart. finns ett konkret arbete på gång i regeringen. Det vi diskuterar är regeringens redovisning av det arbete som har gjorts för att leverera på av beslutad PGU. Det är intressant att och inte har några konkreta förslag om vad som skulle ha gjorts i stället. I reservation 1, som yrkar bifall till, tas bland annat handelsperspektivet upp. Det är vi helt överens om. Vi har gemensamma skrivningar i biståndsbudgeten som vi antog . Nästan ordagrant det som yrkar bifall till finns redan med. Annars handlar det om form, form och form. Form är såklart oerhört viktigt, men när det kommer till politik har inte levererat några konkreta förslag om vad det är som borde ha gjorts i stället och vad regeringen inte har gjort – förutom det som vi redan är överens om. Vad är förändringen i regeringens arbete med PGU? kan tyvärr inte svara på frågan, men det hade varit intressant att få diskutera vad och menar när man säger att PGU har nedprioriterats. Mig veterligen ser denna redovisning exakt likadan ut som den förra regeringens redovisning av PGU. Det finns ingen förändring eller försämring i den delen. Det finns inte heller några konkreta förslag på vad som borde ha gjorts och vad som inte har gjorts. 48 (C) replik: Politiken för global utveckling (PGU) En nystart för PGU gjordes. Var finns uppföljningen av PGU-nystarten? Vilka mål redovisas i skrivelsen från regeringen så att man kan följa vad nystarten innebär? har lagt fast målen för PGU. De ska vara de fattiga människornas perspektiv, rättighetsperspektivet, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Var i skrivelsen följer man upp hur regeringen levt upp till målen i PGU? PGU är inte ett verktyg, utan PGU har lagt fast ett mål. Det är också målet för biståndspolitiken i budgeten. Skrivelsen som har begärt har varit utifrån att vi ska få ta del av hur man följer upp målen. Var i den skrivelse som regeringen har presenterat kan vi följa upp målen? Var syns den uppföljningen tydligt? Det har varit en tydlig debatt, herr talman, i kammaren. Ställer Socialdemokraterna upp på en parlamentarisk beredningsprocess för att säkerställa att det finns en tydlig målbild i den här kammaren över PGU och Agenda 2030? 49 (S) replik: Vad regeringen har gjort i fråga om nystarten handlar mycket om ökad kunskap, stärkt delaktighet och utvecklade verktyg för att jobba med PGU. Det arbetet har, som jag redan har nämnt, gjorts på ett genomgripande och strukturerat sätt i . Det vi skulle behöva göra är att ha denna process också i . Det framgår i utskottets betänkande att inget annat utskott har valt att yttra sig. Det finns en representant från näringsutskottet här, och näringsutskottet har inte yttrat sig i frågan. Det är synd. Men det kan inte vara regeringens ansvar att näringsutskottet inte yttrar sig över en skrivelse om PGU. Talmannen har förtjänstfullt försökt att öka kunskapen i om PGU-frågorna vid ett seminarium. Det handlar inte om att ta över regeringens ansvar för förankringsprocessen, men det handlar om att vi i måste ta ett eget ansvar för frågorna. Om man inte använder de möjligheter till påverkan som ändå finns i form av yttranden, egna förslag och tydlighet i debatten ligger ansvaret inte enbart på regeringen. Sedan var det frågan om en parlamentarisk beredning. Den frågan är svår. Vi har varit eniga i utskottet – bortsett från och – om att vi inte är beredda att tillstyrka en sådan beredning. Men vi måste fortsätta den dialogen. Det är kanske lösningen under nästa period. Vi får återkomma. 50 (C) replik: En nystart för PGU handlar om att starta en ny process för att nå målen. När jag hör låter det snarare som att det är fråga om en nystart i om att resonera om målen – eller möjligen exempel. Det har funnits flera exempel. Måhända handlar det om kunskapsuppbyggnad. Men har fastlagt mål för PGU. PGU-skrivelsen handlar om att följa upp hur regeringen sköter målen. Det är den beställning har gjort , det vill säga grunden för en skrivelse om PGU att behandla här . Men det finns inga mål att följa upp i skrivelsen. Det är beklagligt. Politiken för global utveckling (PGU) Jag har försökt att följa vad som har hänt med handlingsplanen som regeringen antog i går. Den kom upp på hemsidan , men finns den inte att se. Den är bortplockad – som det ser ut. Hur är handlingsplanen förankrad? Hur ser den ut? Det är allvarligt att inte kan behandla nya målbilder. Regeringen har några månader före valet, utan förankring i och trots signalerna från den egna delegationen, antagit en handlingsplan. Hållbarheten och långsiktigheten i den planen är kort. 51 (S) replik: Jag är lite förvirrad – finns det eller finns det inte mål att följa upp? Det finns mål fastlagda i PGU. Det här är regeringens svar på hur man har jobbat med de målen. Det är de svar vi har fått. Det är det vi har att diskutera. Det finns inga mål i skrivningen, så jag är lite förvirrad. Jag tycker att regeringen har gjort det som har efterfrågat. Man har redovisat hur man jobbar med PGU och med de mål som finns där. tappade jag den sista frågan. ((C): 20 timmars hållbarhet.) Vi diskuterar inte den nationella handlingsplanen , men det är klart att det är olyckligt. Vi har väntat på den i utskottet. Jag har inte läst den; jag har ingen information om vad den innehåller. Den är inte en del av den här debatten. Det borde den kanske ha varit, men det är den inte. 52 (V) replik: I nyheterna i går visades ett reportage om . På ett sjukhus bar en mamma fram sitt barn till en stackars läkare som med väldigt knappa medel försökte hjälpa sjuka och skadade. Barnet som borde ha haft de där goa, tjocka, fasta låren hade de tunnaste små stickor som stack fram ur den löst sittande blöjan. Mitt föräldrahjärta brast av denna bild och ännu mer när jag tänkte på att vissa av de vapen som används i denna konflikt av den saudiskledda koalitionen är tillverkade här i . Det är en målkonflikt där den mänskliga rättigheten till ett säkert liv väger alltför lätt. Min fråga till dig. , är: Har PGU verkligen gjort det avtryck som det borde göra, exempelvis på tillståndet att exportera krigsmateriel till och ? 53 (S) replik: Tack, , för möjligheten att utveckla detta! Jag tycker att det är ett bra exempel på när PGU faktiskt har effekt. Vi har beslutat om en skärpning av krigsmateriellagstiftningen som innebär att det införs ett demokratikriterium – mottagarlandets demokratiska status ska i fortsättningen beaktas i helhetslösningen tillsammans med övriga faktorer som talar för och emot export. Det här har tillkommit, och efter en politisk process har det antagits av . Det är ett svar på de utmaningar och problem vi har sett med krigsmaterielexport. Politiken för global utveckling (PGU) har en av de absolut tuffaste krigsmaterielexportlagarna i världen. Jag tycker att vi måste ha respekt för kammarens arbete och den nya lagstiftning som börjar gälla och invänta de resultat som skärpningen får. Om det inte blir någon förändring i tillämpningen får vi ta den diskussionen igen och se om vi behöver stärka lagstiftningen ytterligare. Men det här är ett gott exempel på när PGU fungerar som bäst. Vi hanterar de målkonflikter som kommer upp, och vi har stärkt lagstiftningen. 54 (V) replik: Tack för svaret, ! Jag vill bara poängtera att PGU har funnits , och framtagandet av lagstiftning tog väldigt . Var det sju ? Den här lagstiftningen, som faktiskt kan vara den tuffaste i världen, är fortfarande inte för ett absolut stopp. Det är många tunga remissinstanser som ifrågasätter lagen och menar att det fortfarande finns kryphål. Denna kritik ställer vi i oss bakom. Det finns andra målkonflikter, som jag också tog upp i mitt anförande, till exempel migrationspolitiken. Det finns kvinnor som vill säkerställa att de åtminstone inte blir gravida när de blir våldtagna under sin flykt. Därefter kan de inte komma vidare, för vi har en migrationspolitik som inte utgår från till exempel familjeåterförening. Där har vi ytterligare en målkonflikt. Det jag vill försöka lyfta upp och poängtera i den här diskussionen är att jag vill ha PGU och Agenda 2030. På många punkter jobbar vi efter det. Men när det väl gäller, när vi kommer till tunga, viktiga beslut, faller PGU och Agenda 2030 alldeles för lätt till marken. 55 (S) replik: Jag är väldigt stolt över den enighet om PGU som finns i denna kammare och över den tidiga insats som gjorde när vi formulerade vår samstämmighetspolitik. Jag tycker att vi på många sätt kan vara stolta över det. Det finns absolut saker kvar att göra. Den perfekta världen är inte här. Men genom att vi har en tydligt formulerad politik för global utveckling och genom att vi vågar definiera målkonflikter har vi också möjlighet att hantera dem. Jag delar inte uppfattningen att PGU faller lätt till marken. Jag tycker att PGU hjälper oss att fatta kloka beslut, göra svåra avvägningar och peka på att vi aldrig – även när det är lätt att göra det – kan glömma världen runt omkring. Det finns stor och bred enighet om vikten av att se världen som en helhet och orka ta ansvar för beslut i denna kammare, i denna riksdag, som har inverkan världen över. Jag tycker att vi ska vara stolta över det arbete som görs med PGU. 56 (MP): har vi kunnat läsa i tidningarna att flera av världens största och äldsta träd, baobabträd eller apbrödsträd som vi säger på svenska, plötsligt och oförutsett har dött. Det är träd som har levt . Man vet att de kan bli över . De är och kan bli lika breda som en buss. De har stort kulturellt värde och ger savannen en silhuett som många känner igen. De är också vattenreservoarer vid torka för både människor och djur. Deras enorma rötter kan sträcka sig långt ned och hitta vatten när det annars är torka överallt. Men dör de alltså, träden som har sett den moderna människan komma. Politiken för global utveckling (PGU) Faktum är att träddöd är en global trend. Även här i har den förvärrats påtagligt . Vi har fått varmare somrar och nya nederbördsmönster. har vi också nåtts av nyheten att glaciärer försvinner allt snabbare. Vi ser inte längre en fördubbling utan en tredubbling av hur snabbt isarna smälter på bara . När det gäller oväder, både skyfall och orkaner, som ska komma med mellanrum har vi sett skyfall komma med mellanrum och tre stora orkaner på ett och samma halvår. Jag tror inte att folk i drar en lättnadens suck och säger: Ha, nu får vi inga fler orkaner ! Jag tror att de blir rädda. Från kan vi se bilder på folk som målar sina gräsmattor gröna med sprejfärg eftersom man inte får vattna. Även i har vi gula gräsmattor och sinande brunnar, och det finns de som talar om nödslakt. Bit läggs till bit. Det förändrade klimatet, som vi har pratat om så länge, börjar bli ett reellt hot. Det är inget som ligger långt fram i tiden och kommer att drabba oss när vi alla är döda, som en gång sa – kanske ett av världens slarvigaste och mest ansvarslösa uttalanden. Klimatet förändras , och som vi i denna kammare vet är det de fattigaste som drabbas först. När vi i västvärlden, , , och släpper ut drabbar det globalt. Det är inte vi som drabbas hårdast av våra utsläpp. Vi får aldrig förlora världens fattiga som drabbas av detta, som det är de som har bidragit minst. Konsekvenserna kommer att vara kännbara. I västvärlden kan vi ofta räkna ut vad det kostar. Förra årets katastrofer i kostade till exempel . I de fattiga länderna görs inte de uppskattningarna, utan folk anpassar sig, flyttar eller flyr – eller svälter. Vad jag vill ha sagt är nog tydligt. Klimatförändringarna är en av många utmaningar som visar varför PGU är så viktigt. Den visar att världen hänger ihop och att vi behöver ha en sammanhängande, samstämmig global politik för att vi ska kunna ta itu med den och andra utmaningar. Det duger inte att göra energieffektiviseringar i byggsektorn om vi subventionerar flyg och fossila bränslen. Jag var på ett seminarium om säkerhet runt . Där sa man att det är paradoxalt att vi bygger mot ökade vattenflöden av fossiltung cement. Det blir en loop där vi biter oss i svansen. Det är så med många av de globala utmaningar vi står inför. Biståndet ensamt är inte tillräckligt för att bekämpa fattigdom. Här behövs alla politikområden, och man måste dra åt samma håll. Handelspolitik måste med, liksom skattepolitik, konfliktförebyggande och diplomati. Allt detta och mer därtill är viktiga redskap i det svåra men nödvändiga arbetet för att främja en hållbar utveckling, förpassa världsfattigdomen till historien och se till att alla människor får sina rättigheter tillgodosedda på samma sätt, var man än bor i världen. När klubbade PGU var ett av de första länderna i världen att anta en samstämmig politik för rättvis och global utveckling. alla partier var överens om en global och rättvis utveckling. Vi skulle, och ska, ta hänsyn till fattiga människors perspektiv och alla människors rättigheter. Politiken för global utveckling (PGU) Vi var också överens om att grundläggande målkonflikter ska redovisas och åtgärdas. Detta är en förutsättning för att vi ska få denna globala politik. Vi rönte internationell uppskattning då, och vi gör det fortfarande. Men har världen förändrats på fler sätt än jag kan räkna upp här. Vi har sett fantastiska resultat. Det är färre som är hungriga än det var i går. Fler barn går i skolan. Färre kvinnor riskerar livet vid förlossningar, och fler kan läsa. Men vi ser också en tillbakagång i demokratiarbetet. Vi ser nya konfliktzoner, och vi ser att flertalet miljökurvor pekar åt fel håll. Detta om något visar att PGU är lika relevant som i går. Jag är glad över den enighet som fortfarande råder och över att vi här diskuterar formerna för PGU och viljan att vara med i PGU, snarare än att förändra den. När den rödgröna regeringen tillträdde aviserade vi en nystart för PGU. Man såg att de ständiga målkonflikter som fanns var bromsklossar. Samordningen mellan departement var otillräcklig, och departementens kapacitet var ibland för låg för att de skulle kunna arbeta offensivt med PGU. Därför har regeringen tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp med PGU-ansvariga i chefsposition. Detta är en nyckel. Ansvaret måste ligga på chefen, inte på dem som har det vid sidan om. för internationellt utvecklingssamarbete fick i uppgift att leda chefsarbetet. Regeringen har också gett varje departement i uppdrag att ta fram handlingsplaner för att se hur man ska arbeta med PGU. De ska innehålla konkreta och praktiska resultatmål för verksamheten och förslag på hur myndigheter som man har ansvar för ska involveras i arbetet. I de återkommande skrivelserna hit till redogör man för arbetet och ger en fördjupad analys av de tematiska områden som vi och regeringen anser vara särskilt viktiga för en global utveckling. Syftet med detta har varit att tydliggöra och hantera motsättningar mellan regeringens mål inom olika politikområden. Det sammantagna resultatet av arbetet och dessa åtgärder ser vi nu: en ambitionshöjning på departementen. Det finns en gedigen systematik i hur arbetet bedrivs. Det är klart att det när man gör en omstart är lite knackigt i början, men vi ser nu att det börjar ta form. Det finns tydliga rutiner och mekanismer för uppföljning. Man ser att PGU-arbetet har blivit ett integrerat perspektiv. Jag ber om ursäkt för att jag drar över tiden lite grann – jag har bara avslutningen kvar. Agenda 2030 och de 17 globala målen, som antogs 2015, har gjort att vi i hela världen har en fantastisk och ambitiös vägvisare till en hållbar och rättvis värld. Agenda 2030 är vägen till omställningen för oss här hemma, men också för världen. Det ska den också vara lokalt. Regeringens målsättning är att ska transformeras till världens första fossilfria välfärdsland. Det, om något, är en del av detta. Vi ska vara en internationell förebild när det gäller hållbar utveckling, och vi ska bedriva en politik som konsekvent tar hänsyn till fattiga människors perspektiv och mänskliga rättigheter. Politiken för global utveckling (PGU) PGU är därför ett centralt redskap för att genomföra de nya globala målen. Det hjälper regeringen att effektivisera arbetet mot de globala målen och minimerar risken för att regeringens arbete inom olika områden blir inbördes motverkande. Vi får mål och indikatorer på att det går åt rätt håll. För att hela samhället ska vara delaktigt och framgångsrikt i arbetet måste vi ha en handlingsplan. Den antogs i går, och jag har inte sett den. Men jag hoppas att den kommer att göra att arbetet går framåt ännu mer. Jag ser att arbetet med PGU är en stor del av genomförandet av Agenda 2030, och jag ser med tillförsikt fram emot det fortsatta arbetet. 57 (C) replik: Varför vill inte regeringen vara en internationell förebild när det gäller att förankra och få beslut i kring arbetet med Agenda 2030? Och varför är skrivelsen inte möjlig att följa upp? Om det nu har hänt så väldigt mycket i regeringen, varför är inte skrivelsen en berättelse om hur långt man har nått i förhållande till de mål som uppenbarligen finns där någonstans? De är inte synliga för oss här i kammaren eller i utskotten när vi ska yttra oss eller diskutera. Vi får det mer som en berättelse om ett antal exempel. Varför, är min fråga. 58 (MP) replik: Tack, , för frågorna! Som vi har konstaterat här innehåller politiken för global utveckling och Agenda 2030 alla politikområden och ska genomsyra allt. I en skrivelse som ska redovisa hur vi jobbar på alla områden rakt över får man nog vara lite generell på vissa ställen och fördjupa där man vill visa exempel på hur man gör. Det skulle, tror jag, bli en omöjlig uppgift att varje eller ta fram en skrivelse som täcker hela perspektivet. Vad vi kan se är att regeringen har gjort en ansträngning och en nystart för PGU, vilket gör att det nu är ett pågående, resultatinriktat arbete som är uppföljbart vid alla departement, och att andra myndigheter har fått det uppdrag som departementen har. Det arbetet är systematiskt. Jag kan inte heller se att den här PGU-skrivelsen är uppbyggd på något annat sätt än de tidigare.