prot · H60920 · 2018-11-22 00:00:00 — Samtalet gjorde mig så ont, men det uppmärksammade mig också på att matupplevelsen kan vara så otroligt viktig för dem som själva inte kan laga sin egen mat längre och att en lustfylld måltid kan vara en av de allra viktigaste delarna i en gammal människas liv. Vi menar att det måste finnas grundläggande krav för matkvaliteten för de äldre i hela landet. Äldreomsorgen står inför en rekryteringsutmaning. Befolkningen växer, och de äldre blir allt fler. Därför behövs förändringar i personalfrågorna för att höja statusen men också för att göra det mer attraktivt att arbeta inom äldreomsorgen. Vi föreslår att undersköterskeyrket, precis som sjuksköterskeyrket, ska vara ett legitimationsyrke. Dessutom måste delade turer för personal som inte vill ha dem tas bort. När jag var färdigutbildat vårdbiträde arbetade vi var tredje helg. Det ändrades sedan till , och efter det kom de delade turerna. Då var det tyvärr många med mig som valde att sluta och gå till andra yrken eftersom det var för svårt att få ihop med familjelivet. Det var inte värt det. Det är inte respektfullt mot personalen att förvänta sig att de först ska arbeta på morgontimmarna med alla morgonsysslor, sedan åka hem och därefter komma tillbaka och göra alla kvällssysslor. Ett av de stora problemen med rekryteringen är den snabbutbildning av undersköterskor som regeringen infört. Det faller inte alltid väl ut. Personalen missuppfattar varandra, och personal och boende missuppfattar varandra, vilket är allvarligt. Till exempel kan sjukdomstecken missas. Jag yrkar bifall till vår reservation. 8 (S): Vi vet alla att vi står inför stora utmaningar när det gäller omsorgen om våra äldre. I den allmänpolitiska debatten lyfte jag upp tre perspektiv som jag ser som oerhört angelägna att vidareutveckla, nämligen kompetensförsörjning, samverkan mellan olika aktörer kring den äldre och anhöriga som behöver mer stöd. Jag är stolt över det arbete som den rödgröna regeringen har påbörjat, eftersom det behövs ett långsiktigt förändringsarbete för att anpassa äldreomsorgen till framtidens demografiska och tekniska utmaningar. tänkte jag dock inte fortsätta berömma regeringen utan fokusera på vad vi socialdemokrater vill prioritera om vi får fortsätta att planera framtidens äldreomsorg. Förhoppningsvis är många av er andra med på det. Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan För det första: jämlikhet. Det finns alltför stora skillnader i landet vad gäller hur äldreomsorgen är utformad. Självfallet måste det få finnas skillnader och lokal prägel, men för den äldre som behöver hjälp måste det finnas en större tydlighet i vad man kan förvänta sig från samhällets sida. Vad gäller lagstiftningen har , som utreder socialtjänstlagen, fått i tilläggsuppdrag att klargöra vad en särreglering för äldre skulle kunna få för funktion. Det är inte plånboken som ska avgöra om man får ett gott liv som äldre med behov av stöd och hjälp. Ett exempel är boendefrågan, där jag ser att jämlikheten minskar. Den som har möjlighet att köpa en bostadsrätt eller hyra en dyr nyproducerad lägenhet kan själv lösa sitt behov av trygghet och gemenskap medan den som inte har den möjligheten blir kvar i sitt hus i ensamhet. I mitt hemlän handlar det ofta om ensamstående äldre kvinnor på landsbygden där fastighetsprisernas utveckling inte har varit särskilt gynnsam. Den bilden finns på flera håll i vårt land. Det är också oacceptabelt att den som inte har så lätt att föra sin egen talan får färre insatser än den som själv är kapabel eller har starka anhöriga som driver ens ärende. Min uppfattning är att det finns en klassklyfta, där de med sämre utbildning, lägre kunskapsnivå och sämre ekonomi riskerar att få stå tillbaka när belastningen på ökar. För det andra: jämställdhet. Vi vet att det finns skillnader i vilka insatser som beviljas kvinnor och män. Vi vet också att fler kvinnor vårdar sina sjuka och hjälpbehövande anhöriga i hemmet. Kvinnor tar också i högre grad ledigt från jobbet för att hjälpa sina åldrande föräldrar. Även här blir det en klassfråga vem som har ekonomisk möjlighet att gå ned i arbetstid eller köpa RUT-tjänster för att bistå sin åldrande mamma och pappa. Den som inte har den möjligheten får kämpa själv i en stressfylld tillvaro. Anhörigas kunskapsnivå vad gäller vilka krav de kan ställa på avlastning och annat stöd för att orka varierar också stort. Vi behöver tillsammans säkerställa att man får den hjälp och det stöd man behöver oavsett vem man är. För det tredje: valfrihet. Bara för att man blir äldre minskar inte behovet av att själv bestämma över sitt liv. De äldre måste få ett större inflytande över vilka insatser de vill ha, hur de ska utföras och när det ska ske. Det är nödvändigt med en större flexibilitet för att anpassa sig till den äldres önskemål. Det kan handla om allt från vilka aktiviteter man önskar eller inte önskar delta i och vilken mat man vill äta och hur den ska serveras till hur man vill ha hjälp med den mest personliga omvårdnaden. Att valfriheten ökat utifrån att det finns en mängd olika företag och andra aktörer på marknaden anser jag vara en felaktig beskrivning. För den äldres del handlar det knappast om att det står kommunens namn eller Carema på namnbrickan. Det är insatsen, innehållet och utförandet som är det viktiga. , fru talman, vill jag säga några ord om forskning och utveckling. Det pågår många bra projekt runt om i landet för att stärka och utveckla äldreomsorgen. En del är lyckosamma, andra inte. En del väljer man att behålla, och andra avslutas efter projekttiden. Det är dock slående hur lite som utvärderas ur ett vetenskapligt perspektiv. Trots att omvårdnadsforskningen gått framåt mycket anser jag att det behövs mycket mer forskning för att visa på vad som är det mest effektiva omhändertagandet av våra äldre, vilka metoder som ger bäst effekt och vilka metoder som bör förkastas. Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Sammanfattningsvis, fru talman, vill vi socialdemokrater bygga vidare på det goda som redan finns i hög utsträckning i vår äldreomsorg , men med mer jämlikhet, mer jämställdhet, likvärdig valfrihet och mer forskning. Så skapar vi en trygg, modern omsorg för framtiden, för alla. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 9 (M): Att den svenska hälso- och sjukvården och omsorgen står inför stora utmaningar till följd av den demografiska och tekniska utvecklingen är vi alla här inne väl medvetna om. Jag tycker i grunden att skrivelsen Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan, som betänkandet behandlar, är bra. Den går igenom hur viktigt det är att möta ofrivillig ensamhet, utmaningen med allt fler multisjuka som bor hemma, avancerad sjukvård i hemmet, att fler drabbas av demens, behovet av samordning, digitalisering, tillitsbaserad styrning, hur viktigt det är med personal och kompetensförsörjning, anhörigstöd, hur vi stärker kvaliteten, kunskapsstyrning och forskning, vikten av den goda måltiden och hur fallprevention behöver öka. Detta är några av de saker som behandlas i betänkandet och skrivelsen. Det är först när vi kommer till s. 40 som det som jag letade efter redan i inledningen nämns och utvecklas. På s. 40 kan vi läsa om de nationella målen för äldrepolitiken. Dessa fastslogs i propositionen om en nationell plan för äldrepolitiken. Det första målet är att man ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Det andra målet är att man ska kunna åldras i trygghet och ha ett bibehållet oberoende. Det tredje målet är att äldre ska bemötas med respekt. Det fjärde handlar om god tillgång till hälso- och sjukvård. Jag tänker beröra den första och den andra punkten, för de är nära sammankopplade – alltså att ha ett aktivt liv och ett bibehållet oberoende. Arbetar vi så inom hälso- och sjukvården och omsorgen? Ja, till viss del, men här finns verklig utvecklingspotential. Låt mig ta er vidare till vårt grannland , söderut. Jag bor i , och över till är det bara 3 ½ kilometer, om man tar den närmaste vägen över sundet. Det är faktiskt så nära att man kan simma över, vilket också sker i några tävlingar för de mer vågade. Men synen på äldreomsorg skiljer sig ganska mycket åt mellan de två grannländerna och . Kortfattat kan man säga att ägnar sig åt det som kan kallas vardagsrehabilitering. Jag hoppas att ni alla är väl bekanta med begreppet. Vad är då det? Jo, det är att man har ett rehabiliteringsfokus och gör medborgarna självständiga. Man förbättrar funktionsförmågan och gör äldre mer självständiga i det vardagliga livet. I har man gjort resan att gå från det kompenserande till det rehabiliterande. För mig är det enkelt att relatera till vilken skillnad det kunde göra om vi hade infört detta tankesätt också i . Jag tänker på min 92-åriga mormor, som heter . Hon får vara ett kort exempel. hade hon inga insatser i hemmet, vare sig omsorg eller hälso- och sjukvård. Men efter två fallskador behövde hon omfattande insatser. Då började en ny fas i hennes liv, och minst fem fick hon hjälp med de mest grundläggande behoven. Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Sjukgymnastik och rehabilitering var helt avskilt från de dagliga insatserna. Hon fick ett par övningar, och i ärlighetens namn gjordes de kanske mest när fysioterapeuten eller arbetsterapeuten var på plats. Vården och omsorgen var hon nöjd med – hon fick verkligen fantastisk hjälp och kallade hemtjänstpersonalen för sina . Den tiden satte igång många funderingar hos mig. Hon fick hjälp med att kliva upp ur sängen. Hon fick hjälp med att klä på sig. Hon fick hjälp med att tvätta och hänga upp tvätt. Och hon fick hjälp med att handla. Tänk om man i stället hade hjälpt henne att återigen lära sig att gå upp själv ur sängen, klä på sig sina kläder, hänga upp tvätten och handla. Det mesta av detta gör hon faktiskt , för hon är av det mer envisa virket. Men med rätt, stödjande insatser hade denna rehabilitering kunnat gå mycket snabbare. Vi behöver öka kunskapsläget och forskningen vad gäller vardagsrehabilitering. Vi behöver ändra synsätt från att kompensera till att rehabilitera. Den resan hoppas jag att vi här inne i kammaren och i socialutskottet gemensamt kan göra tillsammans med våra kommuner och landsting. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 10 (V): Att bli äldre kommer vi alla att få vara med om, om vi har lyckan att leva . En del äldre myser vid medan andra letar burkar i det där fattigpensionärer är ett för en tafflig pensionsuppgörelse. Klass och ålder avspeglar sig i ekonomi men även i åldrandet som sådant. Äldre är heller ingen enhetlig grupp utan individer – det får vi aldrig glömma. De besparingar och nedskärningar som har gjorts och som görs inom äldreomsorgen har försämrat kvaliteten. Personalen hinner inte ge den hjälp och omsorg som behövs. I värsta fall har detta inneburit att äldres säkerhet och trygghet inte har tillgodosetts. vill ha en jämlik och jämställd äldreomsorg med hög kvalitet, där de äldre har ett reellt inflytande över insatserna och sin vardag och där personalen har bra arbetsvillkor. För personalen är nyckeln. Det är ett kvinnodominerat yrke. Uppgradera villkoren för både de äldre och personalen! Det hänger nämligen ihop. har länge haft som krav att bemanningen inom äldreomsorgen ska bli bättre och kom överens med den förra regeringen om en satsning på på helårsbasis under hela den mandatperioden för just detta. En stärkt bemanning leder till bättre äldreomsorg genom att skapa utrymme för personalen att tillbringa med de äldre men också större möjlighet att gemensamt utveckla verksamheten. publicerade forskare vid på en ny rapport om hur äldreomsorgens arbetsvillkor har förändrats . Studien bygger på enkätsvar från ca 1 200 undersköterskor och vårdbiträden i den svenska äldreomsorgen och från ca 4 400 i motsvarande yrkespositioner inom äldreomsorgen i , och . Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Rapporten visar på flera stora förändringar inom den svenska äldreomsorgen. Antalet hjälptagare som en hemtjänstanställd möter under en arbetsdag har ökat påtagligt som personalens handlingsutrymme och möjlighet att få stöd i arbetet av kollegor och chefer har minskat. Personalen på äldreboenden upplever sitt arbete som betydligt mer psykiskt och fysiskt tungt och även mycket mer tidspressat än 2005. Detta är uppenbart i undersökningen, och jag tycker att ni alla ska läsa den. Man ska komma ihåg att det var den före detta Alliansen som styrde , då förändringarna inträffade. Så får vi inte fler att arbeta inom äldreomsorgen. Det måste vara bra arbetsvillkor – detta är viktigt och stärker också de äldres möjligheter att få en bra äldreomsorg. Att skära i välfärden genom skattesänkningar gynnar inte de äldre. Detta är en fråga om jämställdhet och jämlikhet. Det är att uppgradera de många kvinnor, men även män förstås, som arbetar inom äldreomsorgen. De flesta äldre vill bo kvar hemma . Men när ångesten kommer och när besöken på akuten blir fler och fler vill de flytta. De boenden där det tidigare fanns halvskröpliga äldre har i sämsta fall blivit direkt palliativa boenden. Äldre får kriga om sina platser på boenden; det är uppenbart. Det gäller oavsett vem som styr kommunen och om den är blå eller röd. Det är viktigt att säga i detta sammanhang. skriver i sin rapport och omsorg om äldre, som kom 2015, att möjligheterna för äldre att bo i särskilt boende har begränsats . Det kan man fundera på. Den förra regeringen, där vi hade ett visst budgetinflytande från vänster, mötte detta med investeringar. Det måste byggas fler äldreboenden – det är uppenbart – om detta inte ska bli en klassfråga som vi nu kan se. Kartläggningar visar att det har blivit allt svårare att beviljas boende på äldreboenden, och ett 80-tal kommuner uppger att de har en sådan brist på boenden att det inte finns en chans att äldre i deras kommuner ska få boenden om de inte är exempelvis dementa. menar att det inte är rimligt att de äldre inte erbjuds plats på äldreboenden när de uttryckligen vill flytta dit. Att bli äldre är också en fråga om jämlikhet – samtliga äldres rätt till en värdig ålderdom. Från höger klagas det mycket på den offentligt drivna välfärden. Den svartmålas ganska rejält, vill jag påstå. Jag tycker att det arbetas ganska tydligt med att underminera trovärdigheten för den offentliga vården och äldreomsorgen. och jag personligen är extremt oroliga för den vinstjakt som är kvar i välfärden. Jag tänker på en av dem som står bakom konceptet om vinster i välfärden, Kreabs grundare och högerns hängivna vän . Han kommer att satsa på att bygga exklusiva äldreboenden med guldkant för de förmögna äldre. Konceptet kallas Silver Life. Det är all inclusive för vissa som betalar tjänster. Grunden är dock kommunens äldrepeng. Det är våra skattepengar, inte sant? Så ser de omtalade visionerna och innovationerna från välfärdsbolagen ut – bättre för dem som har det bäst. Detta vill Vänstern se mindre av inom äldrepolitiken. Jag yrkar självklart bifall till utskottets förslag och den plan som finns. 11 (KD): Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande av och omsorg om just den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha kvar ett inflytande i samhället, framför allt över sin egen vardag, kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med ett eget unikt värde med skilda intressen och skilda bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet under hela livet. I regeringens skrivelse om framtidens äldreomsorg finns det många bra saker och mycket som vi kommer att vara helt överens om i denna kammare och i en större krets än så. saknas vissa saker, och jag ska tala om dem och lägga till lite grann. Rätten att bestämma över sin vardag måste gälla hela livet. Det finns, tacksamt nog, ingen åldersgräns för när självbestämmandet tar slut. Vi behöver värna äldres rätt till självbestämmande, och vi vill införa ett krav på kommunerna i lag om att de ska tillhandahålla frihet att välja inom äldreomsorgen. Varje person har egna kunskaper och erfarenheter som det är värt att ta vara på och ta hänsyn till. Det egna valet, inflytande över de insatser som ges, ett värdigt bemötande, ett socialt välbefinnande, ett tryggt boende och närhet till läkarkontakter ska tillgodoses inom äldreomsorgen. För att säkerställa detta vill vi kristdemokrater att varje kommun ska ha en värdighetsgaranti. vill också införa en äldreboendegaranti som innebär att den som har fyllt ska ha lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende, till exempel ett särskilt boende eller ett trygghetsboende, när personen själv bedömer att behovet finns och utan biståndsbedömning. Möjligheter att bygga mer flexibelt med såväl särskilt boende som trygghetsboende inom samma fastighet bör utvecklas, då detta möjliggör kvarboende och – detta är viktigt – bibehållna sociala kontakter, även när förmågan avtar. Men en äldreboendegaranti utan äldreboende är inte värd någonting. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimuleringsmedel för att det i kommunerna ska byggas äldreboenden måste därför kvarstå och utökas, och ambitionerna i kommunerna måste höjas. För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonal deras enda sociala kontakter eller i varje fall en stor del av deras sociala kontakter. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit, vilket bidrar till trygghet för den äldre. Det är en trygghet som främjar god livskvalitet och livsglädje samt förebygger psykisk ohälsa. brister dessvärre personalkontinuiteten inom i flera kommuner. Enligt siffror får varje hemtjänsttagare besök av 15 olika personer . Detta är snittet. Det finns de som är bättre, men tyvärr finns det också många som är betydligt sämre. Där måste vi se på de goda exemplen för att se vad det är som gör att vissa lyckas bättre än andra. Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Vi behöver alla äta. För väldigt många av oss är måltiden en höjdpunkt , och . Därför måste vi öka fokus, eftersom måltiden även för många äldre är dagens höjdpunkt. Det är då de känner att de får lite guldkant i tillvaron och att det händer någonting. Det främjar naturligtvis att inte undernäring uppstår. Det främjar tillfrisknande, och man blir glad av bra mat. Men inte minst är detta en oerhört viktig del av inte bara de äldres utan allas vår sociala gemenskap. föreslår också ett statligt stöd för att upprätta tre geriatriska centrum i som ska vara grunden för den fortsatta forskningen om äldres villkor och hur vi ska kunna göra det ännu bättre att bli gammal i vårt fantastiska . Detta var några av de saker som ser som avgörande för att de äldre ska kunna leva ett gott och aktivt liv utifrån sina egna förutsättningar . 12 (L): Vi diskuterar redogörelsen från regeringen om framtidens äldreomsorg. Det är ett mycket stort och brett område. Vi i Liberalerna har inte motionerat om detta utan återkommer med vår syn på hela området i motioner under den allmänna motionstiden. Jag tänkte lyfta fram tre saker här som ligger bakom de ohälsoproblem som många årsrika människor drabbas av. Det är ålderismen, det är känslan av att inte vara behövd och det är ensamheten, som har uppmärksammats mer . Jag börjar med ålderismen, alltså den fördomsfulla synen på årsrika personer som är en av de sju diskrimineringsgrunderna. säger att ålderismen är den svåraste av diskrimineringsgrunderna att komma till rätta med, och det trots att alla riskerar att möta den. Alla blir ju årsrikare och årsrikare. Andra diskrimineringsgrunder som funktionshinder, sexuell läggning och sådant drabbar inte alla, men ålderismen drabbar alla, och den ger sig till känna inom alla sektorer, inte minst inom hälso- och sjukvården. Jag har tagit upp tidigare i de åldersgränser vi har för förskrivning och för insatser för funktionshindrade personer och inte minst det som också har tagits upp här , nämligen bristen på rehabilitering och intresse för att återställa hälsa hos människor som har kommit upp och råkat ut för stroke eller olycksfall av olika slag. WHO, , har en fyraårig kampanj ute i världen mot ålderismen. Den började och ska ta sitt slut . I har vi inte sett något av den kampanjen. Jag har inte haft möjlighet att fråga regeringen om hur man har sett på den. I EU kampanjas det just nu mot ålderismen, från fram till då 70-årsdagen för deklarationen om mänskliga rättigheter firas. tar man upp en del av ålderismen när den är kopplad till annan diskrimineringsgrund som funktionshinder och så vidare. Där har man uppmärksammat att har en gräns för vilka insatser man gör för människor med funktionshinder som har passerat 65-årsdagen. Framtidens äldre-omsorg – en nationell kvalitetsplan Nästa område som jag vill ta upp är det här med att känna sig behövd. har lyft fram den risk för ohälsa som man löper om man pensioneras mot sin vilja eller stängs ute från andra insatser som man vill göra i samhället på grund av att man har levt . Någon sa efter att ha gått i pension: Jag har gått från att vara någon till att vara ingen. Det finns hjälp att få. Till pensionärsorganisationerna, Amnesty och rader av ideella organisationer kan man söka sig och också känna sig behövd. Det tredje området är ensamheten. har också lyft fram den, och den är ett problem som är obeaktat och som det inte pratas om. Läkaren har lyft fram risken för ohälsa som hjärtinfarkt, depression och så vidare för den som har drabbats av just ensamhet. Vi politiker kan ju inte trolla fram sociala nätverk, men vi kan underlätta för människor att komma till mötesplatser. Vi kan underlätta för ideella organisationer att ha sammankomster till ett rimligt pris. Vi kan underlätta kommunikationerna så att man kan ta sig från A till B, och vi kan underlätta genom att bygga trygghetsboenden så att man kan flytta till en plats där man kan ha gemenskap med andra människor, äta tillsammans och utöva olika aktiviteter. Det här är tre områden som jag tycker är oerhört viktiga att lyfta fram – naturligtvis vid sidan av näringsriktig mat, trivsamma måltider, fysisk träning, att inte röka och att visa respekt för alkohol och så vidare. Men de här tre områdena som jag har nämnt är alldeles för lite beaktade. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:18 Inrättande av försvarsgrensstaber Förbindelserna mellan och nationella parlament, Årsrapport COM(2018) 490 Rapport från kommissionen årsrapport om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna COM(2018) 491 Rapport från kommissionen Årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten COM(2018) 703 Meddelande från kommissionen till , , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt En starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande § 5 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av förste vice talmannen. § 1 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2018/19:SoU2 (Beslut skulle fattas .) § 2 Bastjänstgöring för läkare betänkande 2018/19:SoU5 1 (SD) 2 (V) 3 ACKO ANKARBERG (KD) 4 DAG (S) 5 (M) 6 (L) (Beslut skulle fattas .) § 3 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan betänkande 2018/19:SoU6 7 (SD) 8 (S) 9 (M) 10 (V) 11 (KD) 12 (L) (Beslut skulle fattas .) § 5 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018