prot · H509123 · 2018-05-31 00:00:00 — Och det är enkelt att påpeka att vi nu har ännu en debatt där ansvarigt statsråd inte finns på plats – det har konstaterats de senaste tre debatterna, tror jag – precis som det är enkelt att säga att nuvarande regering har valt att politisera Sida genom att utse en socialdemokrat till generaldirektör, som också blir en överrock för MP. Men snart är det val – det är väl kvar – och sedan finns inte denna regering kvar. kan vi ha som statsminister, en statsminister för de hoppfulla. Då hoppas jag och många fler att det blir en nystart, inte bara för utan också för biståndspolitiken. 137 (MP): Vi är här för att debattera resultatskrivelsen om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer. har en viktig roll att spela på den internationella arenan när det kommer till fattigdomsbekämpning, utveckling och humanitära insatser. Det låter kanske lite förmätet; vi är trots allt ett ganska litet land. Men i när vindarna blåser som de gör är det väldigt bra att vi står upp för att av bni ska gå till bistånd. Vi kanaliserar vårt bistånd till de mest utsatta och fattiga, vi är en av världens största givare till humanitärt bistånd och klimatbistånd och vi står upp för det icke öronmärkta biståndet i när många andra länder inskränker det. I när vi ser en ökad nationalism, populism och protektionism behöver vi det multilaterala samarbetet mer än någonsin, och diskuterar vi just det bistånd som kanaliseras genom de multilaterala organisationerna. Det har en viktig och alltmer växande roll. Det har ökat väsentligt de senaste 10–15 åren, och går nästan varannan biståndskrona till eller via multilaterala organisationer. När vi bidrar på det här mycket mer mångfasetterade sättet och får in de svenska värderingarna kan vi också få ett större genomslag för vårt bistånd. Skälet till att bistånd till och via multilaterala organisationer är viktigt är förstås dagens internationella utmaningar. Dessa utmaningar är i hög grad gemensamma och hanteras bäst genom internationellt samarbete och inte av ett enskilt land eller en organisation. Tillsammans i ett multilateralt utvecklingssystem kan vi möta de utmaningar vi står inför . För att kunna genomföra Agenda 2030 behöver vi mer multilateralism och en mindre inåtvänd nationalism. Ett bistånd som utgör en så stor del av budgeten, där vi skattebetalare bidrar, måste förstås vara effektivt, ha en gedigen resultatanalys och en transparens, precis som allt annat bistånd. Detta har regeringen aktivt stärkt genom att skapa ett sammanhållet och strategiskt svenskt samarbete med de multilaterala organisationerna. antogs en ny multilateral strategi för det här, Strategi för multilateral utvecklingspolitik. Med detta stärks arbetet ännu mer för att behålla ett sammanhållet strategiskt svenskt agerande och ett samarbete med dessa organisationer så att vi vet att de svenska biståndspengarna verkligen och i ännu större utsträckning än vad de har gjort bidrar till en hållbar global utveckling. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Den samlade redovisning som vi ser här är förstås mycket viktig. Vi ska veta att om pengarna gör nytta får vi genomslag för våra prioriteringar. Vilka det är hörde vi förut: kvinnor, jämställdhet, SRHR, miljö och klimat, demokratiutveckling och transparens. Den här skrivelsen visar att vi får ett gott genomslag för våra prioriteringar i organisationens verksamhet. Som det står i skrivelsen: ”i ett längre perspektiv har den globala utvecklingen i flera avseenden varit positiv, och svenskt multilateralt utvecklingssamarbete har bidragit till den positiva utveckling som många länder haft på flera områden.” Vi ser att svenskt påverkansarbete har lett till ett långt större resultat än vad skulle kunna åstadkomma på egna ben och ensamt. Det har också varit en ganska livaktig debatt om resultatet för biståndet . Det har riktats kritik mot regeringen för att vara otydlig med resultat och att vi inte skulle kunna se effektivitet. Den strategiförstärkning och de skrivelser vi har tagit fram visar dock motsatsen. Vi tar resultat och dialog med på högsta allvar, inte minst när det kommer till det multilaterala. Med de nya riktlinjerna som ligger till grund för den skrivelse som vi nu pratar om ser man tydliga resultat och ökad transparens, vilket är viktigt för den diskussion, det samarbete och den kontroll som utövar. Det ligger också till grund för att få ett mer ändamålsenligt resultat. Avslutningsvis vill jag säga att svenskt bistånd är en väldigt viktig del av utrikespolitiken. Vi gör skillnad i världen, och vi ska fortsätta att verka i svåra miljöer. Det behövs, inte minst med de utmaningar som vi ser . Vi går igenom en av de värsta flyktingkriserna sedan . Vi har 125 miljoner människor i behov av humanitär nödhjälp. Civilsamhället trycks tillbaka i land efter land, och kvinnor utsätts för fruktansvärda övergrepp i många krigs- och konfliktzoner. Då är det också viktigt med analys av biståndets effektivitet och resultat. Med den nya strategin och resultatskrivelsen ser vi att vi tydliggör och satsar på detta. Det är nämligen med uppföljning, utvärdering och resultatredovisning som vi kan lära oss för att kunna fortsätta göra välavvägda och välgrundade beslut så att vi får ett effektivt utvecklingssamarbete och gör konkret skillnad i människors liv. 138 (C): Som redan framgått av den här debatten finns det ett starkt svenskt stöd för multilateralism. Det innebär inte att dagens regering kan känna sig säkrad när det gäller sin strategi. Vi har, tror jag, valt att inte gå in så djupt i den diskussionen i det här betänkandet, även om det finns skäl för regeringen att läsa i betänkandet. Detta återkommer jag till. Som framgått går över hälften av bistånd till multilaterala organisationer. , fru talman, har vi kunnat se hur av multilaterala organ har vuxit. Det har varit en god tillväxt både när det gäller institutioner, finansiärer och länder i och utanför Dacsystemet. har, till skillnad från omvärlden, haft ett stöd på , i praktiken alltså en ökning av kärnstödet. av det stödet går till ett trettiotal olika organisationer. Internationellt har dock det öronmärkta stödet haft en god tillväxt, från 2015. är det ännu högre, och det öronmärkta stödet är det stöd som har den stora tillväxten. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Detta ger lägre biståndseffektivitet och, vilket är viktigt, snedvrider incitament för andra biståndsgivare och även för . Andra länders prioriteringar riskerar då att inte komma fram. Till exempel kan vårt kärnstöd bli en del av en finansiering av andra länders prioriteringar och inte av svenska prioriteringar av svenska värden. Detta gäller även när vi väljer att tematiskt rikta in oss på ett antal olika organisationer eller institutioner. Från finns det därför en vilja att öka det bilaterala stödet, inte för att helt kasta om men för att säkra att vi med våra värderingar också kan göra skillnad i den multilaterala strukturen. När det gäller det humanitära stödet är det viktigt att det är kärnstöd, för där krävs en flexibilitet och möjligheter till snabba omprioriteringar för att kunna möta de humanitära utmaningar som världens befolkning står inför. I det läge som vi har med en stor andel multilateralt bistånd är det vitalt att, som utskottet framför i sitt betänkande, peka på möjligheten till uppföljning av mål och resultat och se till att man använder rätt form av indikatorer. Här hoppas jag verkligen att regeringen läser och läser bättre än vad man gjort i en del andra betänkanden när det gäller uppföljning. Vikten av att har möjlighet att granska och följa upp resultat, mål och prioriteringar för det multilaterala stödet är ju en del av det som vi har framhållit tidigare, och framhåller vi det igen. Det handlar om tilltro. Det handlar om hållbart bistånd. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, där vi inte har några reservationer. 139 (KD): debatterar vi ett betänkande som tar sin utgångspunkt i regeringens skrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer. Det bistånd som kanaliseras via just multilaterala organisationer, främst FN, har ökat väsentligt och uppgår numera till över hälften av den svenska biståndsbudgeten, . Därför är det också centralt att får insyn och information om det multilaterala stödet och dess resultat. Det är bra att regeringen har följt upp tillkännagivande genom den här skrivelsen. Det är inte bara som har valt att kanalisera mer av utvecklingsbiståndet via de stora multilaterala organisationerna. En liknande utveckling har skett internationellt, vilket man får förutsätta visar på en bred tilltro till att dessa organisationer är effektiva och viktiga aktörer för fattigdomsbekämpning och humanitärt arbete. Vi kristdemokrater tycker att det multilaterala arbetet är otroligt viktigt. Dock är vi noga med att medel inte ska gå till dessa organisationer av vana eller för att man inte prioriterat att öka kapaciteten hos mindre civilsamhällesaktörer. I betänkandet behandlas frågan om att öronmärka stöd till FN-organ. Internationellt har öronmärkt stöd till de multilaterala organisationerna ökat i snabbare takt än kärnstödet. Det öronmärkta stödet har fördubblats . Öronmärkning av stöd riskerar att bidra till att FN-systemet blir svåradministrerat och att olika organs verksamheter överlappar varandra. Särskilt inom det humanitära biståndet ger ett kärnstöd en större flexibilitet och en möjlighet för organisationer såsom UNHCR och Programme att agera snabbare. utgör det öronmärkta stödet av bidragen till FN:s fonder och program. Det är för mycket, och det är jag glad att vi betonar i betänkandet. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Utskottet har valt att i betänkandet fokusera på upphandling till de multilaterala organisationerna. Det är en mycket viktig fråga som jag anser att regeringen inte har prioriterat tillräckligt. En modern, effektiv, transparent och hållbar upphandling är ett viktigt medel för utvecklingseffektivitet, liksom för att stimulera utveckling av nya innovativa lösningar som skulle kunna hjälpa än fler människor i nöd. Tillämpningen av upphandlingsregler fungerar också korruptionshämmande, som utskottet skriver i betänkandet, och kan bidra till att få fart på den privata sektorns engagemang. är världens sjätte största finansiella givare till FN-systemet. Men svenska entreprenörer och företag har bara en liten andel av FN-systemets totala upphandlingar av varor och tjänster – . Det innebär att ligger på plats 73 när det gäller upphandling – långt efter våra nordiska grannländer och . besökte också delar av utrikesutskottet , som rönt en imponerande framgång när det gäller att få in danska innovationer och produkter som kan bidra till bättre lösningar i katastrofsituationer. Med en upphandlingsvolym på innebär FN-systemet en enorm möjlighet för företag att bidra med innovationer och lösningar. sålde för ett värde av . För del landade siffran på . Förbättringspotentialen är med andra ord mycket stor. måste bli bättre på att assistera företagare och duktiga innovatörer – sådana finns verkligen – att delta i FN-upphandlingar och kunna bidra till riktigt smarta innovationer och produkter. har, som sagt, arbetat med FN på ett annat sätt . De har exempelvis länge hyst stora lagerlokaler för humanitära ändamål. invigdes FN Byen i med syftet att göra FN till en synligare världsorganisation också på hemmaplan. Det är en öppen plats för skolor och workshops, och flera viktiga FN-organisationer har sina kontor där. Den inrymmer även ett av världens största lager . Jag säger som en tidigare talare har sagt: borde vara beredd att lära mer av . Allt bistånd ska inte kanaliseras via olika FN-organ. Det civila samhället har ofta kontakter och direkta distributionssystem som bör nyttjas bättre, speciellt när bistånd i katastrofområden inte alltid når fram via de officiella FN-kanalerna. Alltför ofta lägger de internationella humanitära systemen fokus på de stora internationella organisationerna och lämnar de lokala aktörerna utan inflytande. anser att i större utsträckning än bör kanalisera humanitärt stöd genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta frontlinjen i katastrofområden. De har bättre lokalkännedom och finns på plats långsiktigt. De olika delarna måste komplettera varandra än bättre i arbetet med det humanitära biståndet. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2017/18:255 om finansiell stabilitet 2017/18:4189 av och (SD) med anledning av skr. 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet 2017/18:4190 av m.fl. (L) 2017/18:4192 av och (L) 2017/18:4193 av m.fl. (V) 2017/18:4194 av m.fl. (KD) 2017/18:4195 av och i (C) 2017/18:4196 av m.fl. (M) § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:568 Fyrspår till av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:569 Österledens förenlighet med klimatlagen av (MP) till statsminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1377 Barnäktenskap som inte upptäcks av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1378 Aluminiumburkar i skörden av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1379 Högskolans "nya" kvalitetssäkringssystem av (M) till statsrådet (S) av (M) till statsrådet (S) § 16 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om faktapromemorior § 2 Ärenden för hänvisning till utskott § 3 Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem betänkande 2017/18:SfU30 1 (SD) 2 (S) 3 (M) 4 (MP) 5 (C) 6 (MP) replik 7 (C) replik 8 (MP) replik 9 (C) replik 10 (L) (Beslut fattades under § 11.) § 4 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner betänkande 2017/18:SfU26 11 (SD) 12 (V) 13 (SD) replik 14 (V) replik 15 (SD) replik 16 (V) replik 17 (S) 18 (SD) replik 19 (S) replik 20 (SD) replik 21 (S) replik (Beslut fattades under § 11.) § 5 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet betänkande 2017/18:SfU29 22 (SD) 23 (S) (Beslut fattades under § 11.) § 6 Lag om försäkringsmedicinska utredningar betänkande 2017/18:SfU22 24 (SD) 25 (S) (Beslut fattades under § 11.) § 7 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2017/18:SkU24 26 (SD) 27 (-) 28 (S) (forts. § 9) 30 (M) 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) Vård för personer som saknar uppehållstillstånd 34 PER RAMHORN (SD) 35 Statsrådet (S) 36 PER RAMHORN (SD) 37 Statsrådet (S) 38 (C) 39 Statsrådet (S) 40 (C) 41 Statsrådet (S) Åtgärder för fler trygghetsboenden 42 (L) 43 Statsrådet (S) 44 (L) 45 Statsrådet (S) Statliga lån till byggande av hyresrätter 46 NOOSHI DADGOSTAR (V) 47 Statsrådet (MP) 48 NOOSHI DADGOSTAR (V) 49 Statsrådet (MP) 50 (KD) 51 Statsrådet (S) 52 (KD) 53 Statsrådet (S) Vinster och betygsättning i friskolesektorn 54 (S) 55 Statsrådet (S) 56 (S) 57 Statsrådet (S) Bristen på jämställdhet i byggbranschen 58 (MP) 59 Statsrådet (MP) 60 (MP) 61 Statsrådet (MP) 62 (M) 63 Statsrådet (S) 64 (M) 65 Statsrådet (S) Indragen sjukpenning och regeringens migrationspolitik 66 (SD) 67 Statsrådet (S) 68 (SD) 69 Statsrådet (S) 70 (C) 71 Statsrådet (MP) 72 (C) 73 Statsrådet (MP) Arbetsvillkoren för personal i äldreomsorgen 74 (S) 75 Statsrådet (S) 76 (S) 77 Statsrådet (S) Stöd till elever med dyslexi 78 (M) 79 Statsrådet (S) 80 (M) 81 Statsrådet (S) Korruption på svenska ambassader 82 (SD) 83 Statsrådet (S) 84 (SD) 85 Statsrådet (S) Rätten till personlig assistans 86 (KD) 87 Statsrådet (S) 88 (KD) 89 Statsrådet (S) 90 (S) 91 Statsrådet (S) 92 (S) 93 Statsrådet (S) Förlorad rätt till personlig assistans 94 (L) 95 Statsrådet (S) 96 (L) 97 Statsrådet (S) 98 (M) 99 Statsrådet (S) 100 (M) 101 Statsrådet (S) Stöd till svensk biogasproduktion 102 (S) 103 Statsrådet (S) 104 (S) 105 Statsrådet (S) Synen på Lantmäteriet och de kommunala lantmäterierna 106 (C) 107 Statsrådet (MP) 108 (C) 109 Statsrådet (MP) Situationen för landets äldre 110 (M) 111 Statsrådet (S) 112 (M) 113 Statsrådet (S) Det förändrade investeringsstödets effekter för byggandet av hyresrätter 114 (S) 115 Statsrådet (MP) 116 (S) 117 Statsrådet (MP) 118 (S) 119 Statsrådet (S) 120 (S) 121 Statsrådet (S) Regeringens politik för bostadsbyggande 122 (M) 123 Statsrådet (MP) 124 (M) 125 Statsrådet (MP) § 9 (forts. från § 7) Redovisning av skatteutgifter (forts. SkU24) 126 (MP) 127 (C) 128 (MP) replik 129 (C) replik 130 (MP) replik 131 (C) replik 132 MOMODOU JALLOW (V) 133 (M) (Beslut fattades under § 11.) § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU30 Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem SfU26 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner SfU29 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet SfU22 Lag om försäkringsmedicinska utredningar SkU24 Redovisning av skatteutgifter § 12 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer betänkande 2017/18:UU22 134 (SD) 135 (S) 136 (M) 137 (MP) 138 (C) 139 (KD) (Beslut skulle fattas .) § 14 Anmälan om interpellationer § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018