prot · H509130 · 2018-06-12 00:00:00 — Alla pratar väl om den, men det förutsätts att fler använder den för att man ska få intäkter som kan finansiera kostnaderna. Man kan också titta på vårt excellenscentrum för kollektivtrafik, K2, som har kommit med en rapport, författad av , som handlar om olika former av bildelning. Från sida skulle vi gärna vilja se en distinkt definition av ”bildelning”. Det är viktigt att tänka efter så att det blir rätt: Bilpool, taxi, hyrbil – ja, vad är bildelning? Det behövs en definition, och den är väldigt efterlängtad av de kommuner som vill differentiera sina parkeringar för att uppnå att privatbilar i mindre utsträckning fyller städerna och att tjänsten bil används mer i form av bildelning. En definition behövs alltså. Man kan också titta på en intressant rapport från som är skriven av , som varit chefsekonom hos . Det är intressant att han menar att detta med privatbilism nog inte är någon bra framtid för städerna. Den positionsförflyttningen måste man välkomna. Vad ligger bakom den? Klimatfrågan ligger förstås överst, men också det rationella rent ekonomiskt. Vi har ett problem med kollektivtrafiken som kanske inte skulle kunna lösas men åtminstone minskas om man kopplade taxi- och kollektivtrafik närmare varandra. Vi varken kan eller vill ha järnväg överallt, och bussen kan inte hämta hemma hos alla. Skulle man då kunna komplettera kollektivtrafik med taxi i större utsträckning än skulle man kunna lösa fler än ett problem. Man kan också se det ur ett medborgarperspektiv. Man kan gå in på och titta på vad som är den ekonomiska skillnaden jämfört med att äga en ny bil: Vad har man för genomsnittlig kostnad? Enligt de tabeller som finns på kan mobilitetskostnaden uppgå till om man har en ny . Om man i stället har ett och hyr bil under den månad då man kanske behöver den bäst, det vill säga under semestern, kan mobilitetskostnaden vara i snitt. Det är ett slags medborgarperspektiv. Vi borde kunna vara överens om att underlätta för bildelning snarare än för privatbilism för dem som bor i städerna. Sedan är då frågan vad som är idealet. framhålls ofta som ett ideal. Men det gäller också att den nya tekniken för buzzwordet ”mobility as a service” läggs upp på ett sätt som gynnar de syften vi säger att vi vill nå: klimatmål och effektiv resursanvändning. Då är det en poäng att ha kollektivtrafiken som bas och sedan kombinera den med något – bilkörning, taxi, cykel och så vidare – i stället för att lägga bilen först, för då når vi inte de mål vi har satt upp. Där tror jag att kan vara väl så intressant att titta på. De har ju försökt många saker. De kan inte anklagas för att vara tröga. Där tittar man just på att ha kollektivtrafiken först i ett koncept för mobility as a service. Sedan påstås det att självkörande bilar löser många problem. De kommer säkert att lösa några problem. Ju mer teknik man kan använda för att undvika olyckor, desto bättre är det. Men vi är nog ganska många som menar att ansvar och kontroll hänger ihop. Den som har ansvar för körningen måste rimligen också ha kontroll över densamma. Vi som saknar körkort vill nog gärna att det ska vara en utbildad förare som kör för att vi ska känna oss trygga och säkra. Detta talar för att taxi har en potential i en hållbar mobilitet framöver. Därför välkomnar jag att regeringen med den här lagändringen underlättar för att taxi använder ny teknik men med de regler som behövs för att det ska vara ordning och reda på vägarna. 43 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner och reservationer. I den förra debatten, om yrkestrafik, överskred jag min talartid betydligt. Den här gången kunde jag kanske ha nöjt mig med att fatta mig kort och bara framföra mina yrkanden, men det skulle ha varit respektlöst både mot kammaren och mot mina meddebattörer, så jag tänkte säga några ord om det här betänkandet också. Vi behandlar propositionen En ny kategori av taxitrafik och motioner från allmänna motionstiden. Om motionerna har jag inte så mycket att säga – de kanske talar för sig själva – men propositionen hälsar vi däremot med tillfredsställelse. Under den förra regeringen riktade den dåvarande oppositionen – det vill säga vi socialdemokrater och ytterligare några partier – ett antal tillkännagivanden till regeringen om utredning av just taxifrågorna. Men det hände ingenting. kom visserligen en proposition om taxametrar, redovisningscentraler och prisuppgifter, men det var allt, och det var ganska magert, tyckte vi nog alla. Vi såg inte heller att detta skulle kunna lösa de stora problem som vi uppfattade fanns i taxibranschen. I kammardebatten hänvisade man då till att frågorna utreddes i : Det var bara att sitta och vänta, och sedan skulle allting bli bra. Men hela mandatperioden gick, och initiativen var väldigt få. Det behövdes ett regeringsskifte för att något skulle hända. lämnade sitt slutbetänkande och det har varit ute på remiss, och ser vi resultatet. Det är bred uppslutning bakom det som finns i propositionen En ny kategori av taxitrafik. Visst ger propositionen inte svaret på alla frågor, men den klargör det viktiga: All taxitrafik, även den nya kategorin, ska enkelt kunna kontrolleras av myndigheter, särskilt av . Det är ett stort framsteg som kommer att innebära att det blir svårare att fuska och att konkurrensen i det avseendet kan ske på lika villkor. Det är viktigt. All taxiverksamhet, oavsett vad den kallas, ska redovisa sina intäkter på ett rättvist och riktigt sätt. Det finns naturligtvis problem inom taxibranschen som vi måste fortsätta att ta itu med. Det viktigaste och kanske också svåraste problemet är den svarttaxiverksamhet som frodas och bedrivs via internet och Facebook. Här borde alla, även Facebook, hjälpa till. Att kontrollera detta är dock framför allt en polisiär fråga. Via spaning på nätet och tillsammans med borde det vara möjligt att komma åt de flesta som ägnar sig åt sådan verksamhet. Det är i varje fall min uppfattning. Eftersom detta är den sista debatten jag kommer att delta i här i kammaren vill jag sluta med att tacka mina partivänner i trafikutskottet, mina motståndare i samma utskott samt vår härliga och duktiga kanslipersonal. Tack ska ni ha för att ni gjort min tid här i till den fina tid jag tycker att den har varit! tystnar min stämma från den här talarstolen, men jag kommer inte att tystna helt. Debatten måste alltid hållas vid liv för demokratins skull. Tack ska ni ha! I detta anförande instämde , , , , och (alla S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 En möjlighet till körkortslån En möjlighet till körkortslån betänkande 2017/18:TU19 En möjlighet till körkortslån (prop. 2017/18:161) 44 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. anser att det är fel av regeringen att i den tänkta regleringen om ett statligt körkortslån inte fastställa målgruppen för körkortslån förrän i ett senare skede och då på förordningsnivå. Av regeringens förslag framgår att sekretess ska gälla vissa uppgifter i ärenden om ”körkortslån samt lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar”. Vi anser att denna lydelse är otydligt formulerad och befarar att regeringens precisering av målgruppen kan komma att innebära en positiv särbehandling av vissa grupper i samhället, såsom flyktingar och vissa andra utlänningar. Vi vill i sammanhanget framföra att vi vänder oss emot alla särlösningar på arbetsmarknaden, inklusive denna. Vi noterar också att regeringen anger att det ska finnas en möjlighet till nedsättning av återbetalningsbelopp och avskrivning av hela eller del av lånet. Det är dock ytterst oklart hur stora de ekonomiska avskrivningarna och den totala kostnaden för de svenska skattebetalarna blir i praktiken. När det gäller hemutrustningslånen fanns en skuld på . Enligt CSN utgör 0,9 miljarder av dessa osäkra fodringar. Det är ganska mycket pengar – nästan 1 miljard – som man inte vet om man får tillbaka. anser att det finns ett starkt allmänintresse av insyn i ärenden om körkortslån och menar därför att det finns en risk att regeringens förslag kan komma att mörklägga kostnader för integrationspolitiska tillkortakommanden. Vi vill avslutningsvis framhålla att det är mycket viktigt att körkortslån finns för att man ska kunna få ett arbete, men det ska gälla alla. Vad vi inte förstår är varför man i propositionen inte talar om vilka detta gäller. Den närmare regleringen av målgruppen är tänkt att göras på förordningsnivå. Varför står det inte i propositionen vilka det gäller? Varför är man inte transparent och tydlig med vilka detta gäller? Vet man inte vilka det ska gälla? Vi ska alltså ta beslut om sekretess för en målgrupp som vi inte vet vilken den är. En möjlighet till körkortslån Mot bakgrund av det som har redovisats anser vi i att förslaget bör avslås i sin helhet. 45 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation nr 2. Körkort är viktigt och ger möjlighet att hyra eller köra en bil. Det skapar frihet. Men Liberalerna har en annan prioritering än regeringen vad gäller möjligheterna att ta körkort. Vi tycker att andra grupper borde ha prioriterats. Jag noterar att det i betänkandet står: ”Utskottet har i andra sammanhang noterat att andelen unga vuxna i åldern 18–som tar körkort ökat något efter en kraftig nedgång , och anser att det är positivt om ungdomar tar körkort .” Denna uppfattning delar vi i Liberalerna. Det är viktigt att möjliggöra det. Men ska det här finansieras av staten genom CSN-lån? Varför i så fall? Vi liberaler prioriterar i stället åtgärder för att öka andelen yrkesförare. Det skapar jobbtillfällen då bristen på yrkesförare är stor. Det genererar i sin tur skatteintäkter, vilka gör att man kan återbetala lån. Yrkestrafiken har stora rekryteringsbehov. Under mina resor runt om i landet återkommer den frågan ständigt hos olika aktörer inom transportbranschen i såväl som , ja överallt. Generationsväxling hämmas i de små företagen. Det är svårt att få tag på förare. Dessutom behöver växande regioner fler transporter. Det kan även handla om att man inte ens kan få tag på någon som kan köra bussen, köra tunga transporter eller utföra snöröjning. Det finns verksamheter som helt enkelt läggs ned och försvinner. Det behövs någonstans mellan 6 000 och 7 000 yrkesförare. Yrkets attraktivitet hämmas dock av befintliga regler och förutsättningarna att finansiera utbildning för att skaffa sig yrkeskompetensbevis. Det är också viktigt att se över själva körkortsreglerna utöver att hitta en finansiering och en möjlighet att delta i utbildning. Därför borde man ta ett helhetsgrepp om denna stora utmaning. Varför ingår inte C- och D‑körkorten i de insatser som föreslås? finns omfattande utbildningskrav, och i kombination med bristfällig finansiering blir det svårt både att bli ny förare och att byta bana. Vi i Liberalerna har föreslagit en rad åtgärder som tillsammans med dessa olika förslag skulle kunna råda bot på tillgången till yrkesförare. Det är viktigt, för transportsektorn behöver många förare. En yrkesförarutbildning inom ramen för yrkesskolan skulle enligt vår mening också kunna ingå i ett sådant system. Det skulle öka tillströmningen av förare. Utskottet påpekar följande: ”Körkort kan enligt regeringen öka vissa individers chans att få arbete, varför en möjlighet till statligt körkortslån anses kunna förbättra möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden.” När vi vet att det finns brist inom ett yrke, är det då inte viktigt att som i det här fallet få fram yrkesförare som direkt skulle kunna få arbete och kan bidra till att transporterna kommer igång? Vi saknar förslag om det. En möjlighet till körkortslån Vi tror också att möjligheten att återbetala lån ökar om man direkt går ut i arbete och kan börja verka som yrkesförare. Vi saknar alltså kopplingen till arbetsmarknaden i detta avseende. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att bristen på yrkesförare ska hanteras? Jag noterar att man anger att man ska öka antalet platser inom yrkesförarutbildningen, men det är marginellt sett till de stora behov som finns – 6 000–7 000 yrkesförare . Generationsskiften hämmas i de mindre företagen. Transporter blir inte utförda eftersom det inte finns tillgång till yrkesförare som kan göra jobben. Vad gör regeringen för att åtgärda bristen på förare? Utöver utbildningsmöjligheten måste naturligtvis andra åtgärder vidtas, till exempel att se över åldersgränserna, utbildningarna i sig, rekryteringen med mera. Utan yrkesförare står transporterna stilla. Det hämmar tillväxt. 46 (S): I valrörelsen lovade vi socialdemokrater att verka för att införa ett körkortslån för att ge fler chansen att bli anställbara på svensk arbetsmarknad. Alla undersökningar på området visar att det på svensk arbetsmarknad ofta krävs att man har körkortsbehörighet. Vi kan fundera över om det är nödvändigt i alla annonser och vid alla rekryteringar, men hur som haver krävs ändå körkortsbehörighet. Vi ser också tendensen att antalet unga som tar körkort har sjunkit i landet. Det är ett av argumenten för oss att införa körkortslån. gavs andra möjligheter att få körkortsbehörighet. Genom allmänna värnplikten var det framför allt många män som passade på att få körkortsbehörighet . Sedan vet vi att försvaret avrustades och förändrades under . Då upphörde också den möjligheten. när allmän värnplikt har återinförts får vi se vad som kommer att hända och ske i den delen. Men vi tappade en stor generation under . införs en möjlighet till körkortslån via CSN-systemet. I ett första skede är det riktat till vissa arbetslösa, och i ett andra skede riktas det också till vissa unga som har avslutat en gymnasieutbildning. Detta ska underlätta ett inträde på arbetsmarknaden. I och med att körkortslånet genomförs på förordningsnivå kan fler målgrupper införas, och även effekterna kan lättare följas upp av denna förordningsändring. fattar nu beslut om ändringar i offentlighets- och sekretesslagen samt i lagen om trafikskolor för att kunna införa körkortslån. Möjligheten till körkortslån kommer att införas . Ett körkort , inklusive lektioner på trafikskolan, brukar kostnadsberäknas till ca . Självklart är summan beroende på de olika individerna. Det är en kostsam investering för en ung person som också gör sitt inträde på arbetsmarknaden. En möjlighet till körkortslån Jag vill också passa på att kommentera de två följdmotioner som har väckts på området. I en motion från Liberalernas yrkar hon avslag på propositionen. Hon menar att det inte är rimligt att via CSN-lån finansiera utbildningskostnaden för B-körkort. Men det är just det som är det fina i kråksången, det vill säga få fler anställbara med hjälp av körkortsbehörigheten. , via , följer sina vanor troget och kritiserar regeringen och förslaget därför att det inte lagstiftas om målgrupper utan regeringen ska fatta beslut om målgrupper på förordningsnivå. Också där är min kommentar att det handlar om att få en smidighet i hanteringen av målgrupperna och att få en rättssäker uppföljning av målgrupperna. Regeringen har också i budgeten avsatt medel för att genomföra reformen. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag vill också passa på att tacka kamraterna i trafikutskottet och personalen på kansliet för den här mandatperioden och önska er alla en trevlig sommar. I detta anförande instämde , , , , , och (alla S). 47 (SD) replik: I sak, , delar jag uppfattningen att det är jättebra att det är möjligt att ta lån för att ta körkort och sedan ta ett arbete. Det är dyrt att ta körkort. Jag ser skillnaden mellan att jag tog bilkörkort och när jag valde att ta motorcykelkörkort. Då hade momsen lagts på . Det är inte lätt att vara ung . Vi vet också att det blir svårare och svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Ett körkort underlättar naturligtvis detta. Men hur ska man få pengar? Ja, det är inte lätt när man inte har ett jobb. Ofta har föräldrarna inte möjlighet att pytsa till. Det kan finnas fler än ett barn – två, tre eller fyra. Ett körkortslån tycker jag är jättepositivt. Det som jag däremot inte har riktigt koll på gäller följande. I regeringens proposition står det att lånet är tänkt att i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer i åldern 18–47. Vilka är dessa vissa arbetslösa? Varför har inte alla arbetslösa möjlighet att få detta lån så att de arbetslösa kan få jobb – inte bara vissa arbetslösa. Jag kan inte någonstans läsa mig till hur stora dessa körkortslån får vara. Jag skulle vara tacksam om kunde förtydliga detta för mig. 48 (S) replik: Tack, , för frågorna! Det är enkelt att svara på frågorna. Naturligtvis har vi, liksom alla andra, en budget som vi har att förhålla oss till när det gäller anslag och så vidare. Dessutom är det här området outforskad mark. Det är en ny reform som införs, och vi vet inte hur utfallet kommer att bli. Jag är övertygad om att det kommer att bli ett positivt utfall. En möjlighet till körkortslån Vi vet också att arbetsmarknaden är oerhört föränderlig. Det gäller framför allt gruppen arbetssökande. Det har tidigare i funnits en hög ungdomsarbetslöshet. Den har sjunkit drastiskt , vilket har varit positivt. Fler unga är nu anställbara. För fler nyanlända har hanteringstider och annat förkortats, vilket gör att de snabbt kommer i arbete. Det är dessa skäl som gör att vi inför körkortslån och ger regeringen möjlighet att besluta på förordningsnivå vilka grupper som omfattas. Anledningen är att det ska bli en så snabb hantering som möjligt just för att arbetsmarknaden rör sig så snabbt. Då hinner man kanske inte vänta ut processen den sedvanliga demokratiska vägen. Här handlar det om snabba beslut. Jag är inte särskilt oroad över att det kommer att bli brister i hanteringen. Det finns uppföljningsmöjligheter som vi riksdagsledamöter kommer att ta ställning till. Vi kommer alltså att få full insyn i den delen. Själva poängen är en snabbt förändrad arbetsmarknad, vilket kräver snabba reformer. 49 (SD) replik: är över huvud taget inte negativa till körkortslån. Vi anser att det är viktigt att kunna ta körkort. Även om många i kammaren inte vill ha bilar över huvud taget är de en viktig faktor. Jag lyssnade tidigare på , som talade om yrkesutbildningar. finns det ju gymnasiala yrkesutbildningar, men säg att man hamnade lite fel och tänkte fel och valde en utbildning som inte innefattar yrkesutbildning för till exempel chaufförsyrket. Skulle kunna tänka sig att lägga in en bit om sådant i propositionen? Den som får jobb har dessutom mycket lättare att betala tillbaka sitt lån. För det är väl ett lån som och tänker sig? Tittar man på till exempel hemutrustningslånet ser man att det är ofantliga mängder pengar som aldrig betalas tillbaka. Frågan är vilka ”vissa arbetslösa” det är tänkt ska få ta lån. i texten står det att ”avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning”, men tidigare i texten står det att det skulle gälla för ”vissa arbetslösa personer i åldern 18–”. Det är ju en grupp i gruppen. Vilka grupper avser regeringen ska få ta dessa lån? 50 (S) replik: Tack, , för din kompletterande fråga! Återigen: Det fina i kråksången när det gäller förordningen är just att man snabbt kan göra förändringar och även koppla på mer inom ramen som vi beslutar i och med propositionen. Det gör att detta kan förändras när det gäller målgrupperna. Som jag sa inledningsvis är marknaden inte statisk , vilket är positivt. Den rör sig snabbt. Då finns möjligheten att göra förändringar när det gäller körkortslånen för att rikta dem rätt så att de verkligen kommer till rätt målgrupp. En möjlighet till körkortslån När det gäller dem som har körkort och behöver komplettera för att kunna få behörighet som yrkesförare eller i andra delar har vi en vuxenutbildning. Där har vi tillfört 1 000 nya platser till yrkesförarutbildningen, och vi är beredda att öka antalet om inte det räcker. En av de allra viktigaste politiska frågorna vi har att lösa är ju att bekämpa arbetslösheten, och där har vi i denna kammare ett gemensamt ansvar. Självklart kommer vi att ändra det om vi ser att det inte räcker till, men vi har alltså tillfört 1 000 nya platser inom yrkesförarutbildningen. Där har du också svaret, , till den grupp som har en behörighet och behöver komplettera för att kunna bli exempelvis yrkesförare. 51 (L) replik: Rekryteringsbehovet är 6 000–7 000 förare . Ofta talar vi om att det inte finns jobb och att det är svårt att komma in på arbetsmarknaden, men här ser vi att det finns ett tydligt behov ute i branscherna. Jag tror att alla som sitter i utskottet och är ute och reser i landet hör samma sak om och om igen. Det är från dem som kör bussar och driver småföretag. Det handlar om alla typer av transport, och det är ett skriande behov. Jag har fått frågan medskickad: Vad kan ni bidra med från sida för att ge möjlighet, också för dem som redan har B-körkort, att växla över senare i livet och bli yrkesförare? Någonstans blir ju konsekvenserna alarmerande. Dels kan man inte rekrytera yrkesförare, dels är det mängder av transporter som inte kan genomföras – transporter som är så viktiga, inte minst ute i landet. Därför gör vi från Liberalernas sida en annan prioritering. Det är viktigt att man ska kunna ta B-körkort, men om vi ska prioritera resurserna tycker vi att här måste vi göra någonting från sida. Därför har vi valt att lägga fram ett annat förslag, och det är att fokusera på yrkesförare och att kunna ta C‑ och D‑körkort. Vi har också föreslagit att man ska sänka åldersgränsen. är den för dem som inte har genomgått gymnasiet. Vi vill se över reglerna för körkorten och mycket annat. Det är det här jag inte riktigt förstår. säger att man är beredd att vidta ytterligare åtgärder, men ni tillför 1 000 yrkesutbildningsplatser när rekryteringsbehovet är 6 000–7 000 förare . Vad mer är ni beredda att göra? 52 (S) replik: Tack, , för frågorna! Återigen: Vi tillför 1 000 utbildningsplatser till yrkesförarutbildningen. Vi får också komma ihåg att sker mycket av utbildningen inom företagen, inom de olika åkeriföretagen. Det ser naturligtvis väldigt olika ut beroende på storlek på åkeriet, lönsamhet och annat, men det är också en del. Man utbildar internt på företagen till att kunna bli yrkesförare på de traditionella utbildningarna. Arbetsgivaren står helt enkelt för kostnaden i den delen. Vi är naturligtvis beredda att följa den här frågan. En av de viktigaste frågorna för oss socialdemokrater är att bekämpa arbetslösheten, och det ska vi göra till fullo. Yrkesförarutbildningen är en del i att göra fler anställbara. En möjlighet till körkortslån Svaret till dig i den här delen, , är alltså att vi kommer att följa frågan och se hur utvecklingen blir. Först vill vi se vilken effekt 1 000 nya platser får på marknaden, kompletterat med de reguljära utbildningar som finns och den utbildning som företagen i mångt och mycket står för kostnaden för. 53 (L) replik: De här företagen konstaterar att enda möjligheten för dem ofta är att stå för kostnaden. Jag noterar att det är och en massa andra kostnader – det handlar om för den enskilde. Jag tycker att det här är synd, när vi nu har en stor bransch och en stor sektor som ropar efter yrkesförare – 6 000–7 000 . Bussarna rullar inte; tunga transporter rullar inte förrän man får tag i förare. Företag kan inte göra ett generationsskifte, för det finns ingen att rekrytera. Dessutom har vi andra regelverk som också hämmar – 24-årsgränsen för att kunna fortsätta utbilda sig, finansieringen och mycket annat. Jag tycker att det är vällovligt att vilja satsa på att ge vissa arbetslösa möjlighet till CSN-lån för att kunna ta B-körkort. Men om vi har en stor sektor som ropar efter arbetskraft, efter yrkesförare, och inte agerar tycker jag att det är väldigt synd. Det är därför Liberalerna har fokuserat på att göra någonting så att vi snabbt ökar möjligheterna.