prot · H50971 · 2018-02-13 00:00:00 — Som säkert väl känner till fanns det ett mycket stort eftersläpande underhållsunderskott när alliansregeringen tog över efter den tidigare socialdemokratiska regeringen, om vi ska gå tillbaka i historielektionsdelen. Därtill står det klart att alliansregeringen i alla delar var engagerad, aktiv och drivande när det gäller EU-frågor. Det omdömet fick vi tydligt från dåvarande vice ordförande, nuvarande utrikesminister . Jag har inte det exakta citatet, men kontentan var att ingen regering i hade varit så aktiv, drivande och närvarande i EU-politiken som alliansregeringen. Något som också är viktigt är, som vi vet, att alliansregeringen inte bara var aktiv och närvarande utan också var detta på en mycket hög nivå, det vill säga oftast på ministernivå. Detta är givetvis viktigt om man vill ha inflytande i EU. Det var därför jag skrev interpellationen – det var inte bara för regeringens prioriteringar i budget och i exakta projekt. Faktum är att det är många viktiga projekt där EU-arbetet lägger en bra grund. Som värmlänning kan man lugnt konstatera att vi har en länk, den så kallade nordiska triangeln, som man brukar prata om, men som dessvärre i mångt och mycket är ett nordiskt enkel-v, där vi har goda kommunikationer mellan och och mellan och men där vi delvis har ett eftersatt väg- och järnvägsnät vad gäller kommunikationerna mellan och . Om man tittar på delar av ser man att det har det byggts mycket motorväg fram till . Alliansen fick igenom så att vi har byggt mer motorväg västerut från , men vi har fortfarande en del fram till den norska gränsen som är långt ifrån tillräcklig. Vi vet att det, när det gäller tåget, finns mycket att förhandla om med våra motparter på den norska sidan. Där hoppas jag att ministern upprätthåller en god kontakt med infrastrukturministern i den omvalda borgerliga regeringen i , för att säkerställa att vi talar samma språk från till och att man därmed säkerställer att kommunikationen mellan dels våra två huvudstäder, dels de städer som ligger på vägen, förstärks och förbättras. Detta skulle kunna stärka vår arbetsmarknadssituation, men det skulle också kunna göra att tåget utgör ett fullgott alternativ till att flyga, vilket 1,4 miljoner invånare gör mellan och , utan att man bygger mycket dyra, helt nya stambanor, så som bland andra och möjligtvis även Socialdemokraterna föreslår. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 10 (forts.) Svar på interpellation 2017/18:278 om väg- och järnvägsinvesteringar 59 Statsrådet (S): Vi fortsätter den diskussion som vi hade före uppehållet. Jag kan konstatera att det nog stämmer att , som tidigare erfaren kommissionär, berömde den svenska borgerliga regeringen. Jag tycker själv att gjorde ett bra jobb när det gällde EU-arbetet. I bara den delen skötte sig den borgerliga regeringen. Det finns en regering som har skött det ännu bättre. Det är den nuvarande socialdemokratiskt ledda regeringen, som har pekats ut som den regering som har stort inflytande i EU-processen. Jag säger det mot bakgrund av interpellationen, som handlar om hur vi tillvaratar EU:s intressen när det gäller vår egen infrastrukturplanering. Det är ett arbete som fungerar bättre. Det finns naturligtvis förbättringspotential. kritiserar hur den föregående regeringen har arbetat 2013. Men det handlar också om hur kunnat uppmärksamma EU:s gemensamma finansiering på ett bättre sätt. Detta är naturligtvis någonting som vi ska återkomma till när vi i regeringen yttrar oss om . Jag fick också en fråga från interpellanten om de norska relationerna. Jag vill passa på att säga, inte bara med tanke på intressen utan faktiskt med tanke på hela intressen, att jag nu naturligtvis har haft kontakt med , som är norsk transportminister, och med den norska regeringen. Det finns en del utmaningar eftersom man i har valt att stanna vid en del investeringar som för del skulle vara väldigt angelägna. Men jag tror och hoppas ändå att vi över gränsen ska kunna komma överens om viktiga infrastruktursatsningar framöver. Vi satsar just nu mer än på väldigt länge i . Det är 100 miljarder mer i fråga om infrastruktur än vad den förra borgerliga regeringen mäktade med. Det innebär satsningar på järnvägsunderhåll och vägunderhåll. Men det innebär också investering i ny järnväg. Jag noterade att inte uttryckte sig gillande om nya stambanor för höghastighetståg. Jag vill ändå passa på att säga att nya stambanor och nyinvestering är nödvändigt för att möta den trängsel som finns i järnvägssystemet . Företag vill skicka mer gods på tåg. Svenska folket vill åka mer tåg. Det är trångt. Det hade inte behövt vara så trångt om man hade använt resurser till att investera i mer infrastruktur. Men det gjorde man inte. Det gör att vi nu har ett järnvägssystem som har både signalfel och växelfel. Det slits hårt, och det har inte satsats på investeringar. Men det är också trångt, så vi måste bygga ny järnväg. Därför vill denna regering satsa på nya stambanor för höghastighetståg. Jag har sagt att en viktig del i detta är att genomföra det brett över blockgränserna. Det handlar om att kunna få en bred uppslutning kring finansiering – jag vet att partikamrater i stora delar av landet tycker att detta är angelägna satsningar. Annars får vi problem med att klara de TEN-T-korridorer som vi talar om och de mål som vi har när det gäller att ställa om infrastruktursatsningarna eller transportpolitiken så att det blir klimatmässigt hållbart. Denna regering tänker inte sväva på målet. Vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ska bli ett land som klarar av att investera i klimatteknik, som gör att vi ställer om. Så är det oavsett om vi talar om godstransporter på väg eller om sjöfarten. Inte minst gäller det järnvägssatsningar. Det är ett av skälen till att vi i den nationella planen kommer att återkomma till satsningar såväl i som i hela . Vi är nämligen, till skillnad från hur jag tyckte att den förra regeringen agerade, en regering som verkligen sätter hela intressen främst. Därför placerar vi ut nya statliga myndigheter och verk i hela landet. Vi omlokaliserar så att det ska finnas statlig service i hela landet och inte bara i storstäderna, för detta är en regering för hela landet, inte minst det vackra . 60 (M): Jag instämmer i konstaterande om det vackra . Däremot skiljer vi oss åt på många andra sätt. Vi kan såklart blicka tillbaka och hävda, som de flesta ministrar i denna regering gör, att det inte var bra och att det var då det inte hände. Men om vi ska ha historielektioner kan vi gå ännu längre tillbaka och konstatera att den tidigare socialdemokratiska regeringen, med i spetsen, lämnade efter sig ett gigantiskt underhållsunderskott i fråga om järnvägen som alliansregeringen hanterade. Alliansen vill satsa på järnväg. Alliansen vill satsa på väg. En kommande alliansregering vill alltså satsa på järnväg, väg, flyg och sjöfart. Det är kanske talande att flyget inte alls var med när ministern nämnde trafikslagen. Det kan bero på eftergifter. Det kostar att samarbeta med och den yttersta vänstern – det kan vi konstatera. Alliansen och lägger mer pengar på väg än vad regeringen gör. Vi säger att vi vill rusta upp järnvägsnätet, men vi vill inte lägga gigantiska summor på höghastighetståg i . Det finns inga förslag om höghastighetståg norr om och och den delen. Det är nog få i eller i stora delar av övriga som skulle kalla den stora myndighetsflytten från till för en omvänd urbanisering och en decentralisering – det är ändå en Stockholmsförort. Men det kanske är det för regeringens del. Men frågan är: Vad gör regeringen för att åtgärda det som kommer fram i – att denna regering faktiskt inte är så aktiv utan passiv i frågor gällande EU? 61 Statsrådet (S): Jag har sagt att regeringen kommer att återkomma, precis som man ska göra, till med synpunkter på . Jag tycker att det är värdefullt att gör sådana rapporter. Jag konstaterar att skriver att bland annat den borgerliga regeringen var passiv. Och de tycker att och har varit passiva. Låt oss granska dessa påståenden och titta på vilka insatser som har gjorts. Jag noterar att i rapporten säger att det efter 2017, inte minst, är en helt annan aktivitetsnivå när det gäller att sätta mål och verksamheter i relation till de gemensamma EU-mål som vi har. Ett skäl till passiviteten kan vara, som jag inledde denna debatt med, att den förra alliansregeringen inte tyckte att det var prioriterat med järnvägssatsningar. Vad än säger hade ni en finansminister i alliansregeringen som inte tyckte att man skulle satsa på järnväg. Det är ett uttalande han upprepade åtskilliga gånger. Man kunde också se det i utfallet i den underhållsskuld som ökade. Därutöver lämnade man efter sig ett budgetunderskott på . är vi i ett annat läge. Vi har inte längre den massarbetslöshet som och lämnade efter sig. Vi har den högsta sysselsättningen . Vi har 80 miljarder i överskott i statens finanser. Vi har råd att satsa på infrastruktur, och vi kan lägga 100 miljarder mer. Det ska naturligtvis göras utifrån de gemensamma EU-projekt som finns – det är en jätteviktig del för att klara det som är hela gemensamma utmaningar. är det viktigt att det finns utrymme för angelägna satsningar i , eller för den delen i andra delar av landet, som inte är EU-projekt. Detta gäller naturligtvis alla transportslag. Jag är ordförande i . Vi samlar nu stora insatser för att stärka roll och det svenska flygets roll framöver för att klara klimatutmaningarna. Flyget ska nämligen precis som andra transportslag ta ansvar för klimatet. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:349 om EU-trailer på hala vägar 62 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet olyckor med EU-trailrar. Att förbättra trafiksäkerheten är en prioriterad fråga för regeringen. har antalet omkomna i vägtrafiken mer än halverats. har dock minskningen av antalet omkomna i vägtrafikolyckor stannat av. Regeringen fattade mot den bakgrunden beslut om inriktningsdokumentet Nystart för nollvisionen. Med utgångspunkt i nollvisionen har regeringen bland annat fattat beslut om förbud mot att hålla mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning i handen samt remitterat ett förslag om skärpta vinterdäckskrav på tunga fordon. Jag delar åsikt att det är angeläget att ta frågan om så kallade EU-trailrars inblandning i vissa trafikolyckor på allvar. har problem uppmärksammats avseende sådana fordonsekipage som har korta dragbilar för påhängsvagnar. EU-lagstiftning om längdbegränsningar av lastbilar innebär att dragbilar tillverkas korta för att maximera längden av transporterbart gods. Det korta axelavståndet ger sämre förutsättning att förhindra att ekipaget viker sig och försämrar longitudinell stabilitet i övrigt. Jag är beredd att undersöka frågan vidare och har för avsikt att ta upp frågan med . 63 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är bra att ministern delar min åsikt att det är angeläget att ta frågan om så kallade EU-trailrar på största allvar. Det har skett ett antal olyckor där EU-trailrar har varit inblandade, framför allt på vinterväglag, och det är jättebra att ministern kommer att ta upp frågan med . Här finns det absolut en del saker som man skulle kunna göra, till exempel att tillåta att dragbilen får vara längre eller kanske att man inte har någon max- eller minimilängd på dragbilen. Jag har tagit del av expertis och läst på för att försöka förstå den här frågan. är det helt enkelt så att dragbilen är för kort, och då händer detta, framför allt när det är dåligt väglag. Anledningen till min interpellation är alltså de många olyckor som har inträffat med de här ekipagen. omkom en man och en kvinna skadades svårt när deras bil hamnade under en sladdande EU-trailer på norr om . Det blev som en råttfälla, helt enkelt. Väglaget var besvärligt med mycket snö och halka. Polisen i , för det är ju där uppe man oftast ser de här tillbuden, gick ut och sa att någonting måste göras, för det går inte att ha det så här. har det skett en dödsolycka. Det är möjligt att det har skett i tidigare – det vet jag inte riktigt – men när man tittade på rekonstruktionen av den här olyckan visade det sig att två personbilar hamnade som i en råttfälla mot snövallen när lastbilen okontrollerat snurrade över vägbanan och ställde sig i . Bara för någon vecka sedan såg jag i att samma sak hade hänt utanför på . Som tur var hamnade ingen annan bil i vägen, men på bilden stod alltså dragbilen och släpet i . Där hade som tur var mitträcket tagit emot hela smällen. Trafikpolisen i säger att den här fordonskombinationen inte är någon vinterbil och att myndigheter och politik på något sätt måste åtgärda detta. Det är anledningen till att jag har skrivit den här interpellationen. och min moderatkollega har ju uppmärksammat ministern på problematiken och varit väldigt aktiva i frågan, och det är bland annat deras kunskap som jag har tagit del av för att över huvud taget kunna ha den här interpellationsdebatten. och deras trafikansvarige säger också till SVT att när man ska svänga trycker bakändan på och vill rakt fram, och det är då det blir en fällknivseffekt. Det är på något sätt fel i konstruktionen, framför allt på besvärliga väglag och . vill att polisen när det är dåligt väglag ska kunna ha ökade möjligheter att beordra motorfordon som inte har ett garanterat tillräckligt väggrepp i förhållande till väglaget att stanna och invänta avhjälpande av brister. Ungefär så har man gjort i , där man till exempel måste ha med sig snökedjor. Om jag inte har läst fel har man där också gjort så att dragbilen är en meter längre. Det har väl bland annat att göra med att inte är med i EU; man har kunnat ha en egen regel. Dessutom har man ju besvärligt väglag, kanske mer i nord-sydlig riktning i än vad man har i , så där har på något sätt utvecklingen avseende den här frågan kommit längre. Jag återkommer avseende statistiken, som är intressant. 64 Statsrådet (S): Jag tycker att frågan är angelägen, och det är också ett av skälen till att jag själv har valt att uppmärksamma detta. Frågan regleras till stora delar på EU-nivå, och det är det som gör att vi måste gå via . Jag tycker också att den koppling som gör till det norska regelverket, där man har valt en annan tillämpning, är intressant. Man kan förstås göra det utifrån att man inte är medlem i EU, men det är också så att har en lag om vinterdäck, vilket har saknat fram till , snart. Jag har ju varit kritisk till att man tidigare inte har reglerat vinterdäckskrav på tunga fordon mer än på bakaxeln eller drivaxeln. Det är ett av skälen till att jag och vår regering vill gå fram med ett förslag om vinterdäckskrav på samtliga hjul och även på släpet. Vi ser att här är det en väsentlig skillnad mellan utländska fordon och svenska fordon: Utländska fordon har i mindre utsträckning vinterdäck. Vi kommer, om det här förslaget går igenom, att få en ordning där man kontrolleras. På svensk mark ska man när det är vinterväglag, eller de tider som föreskrivs, ha vinterdäck på samtliga hjul, precis som och jag säkert har på våra fordon. Detta är viktigt eftersom tunga fordon också kan ställa till stora bekymmer i trafiken. För inte så länge sedan kunde vi se köer på vid , där tunga fordon blockerade vägarna. Ett av skälen var enligt Radio just att fordonen inte hade ändamålsenliga däck. Därför är det viktigt att vi nu får en lagstiftning som också ställer krav på däckkvaliteten. Så kan vi gå vidare med EU-trailern, och vi kan naturligtvis också ständigt fortsätta det förbättringsarbete som finns när det gäller vinterväglag. Detta handlar även om utländska åkerier och den tillfälliga cabotagetrafik som sker genom våra länder. Där har den här regeringen, till skillnad från den förra, tagit en mängd initiativ, bland annat att ge polisen möjlighet att låsa fast hjul på en lastbil som bryter mot cabotagereglerna i . Det kommer vi att gå vidare med . Vi har infört sanktioner om man bryter mot cabotagereglerna, vi har gett polisen extra för att öka cabotagekontrollerna och vi har reviderat sanktionerna för kör- och vilotider så att den som systematiskt bryter mot dem kan drabbas av ganska kraftiga böter. Det är ju viktigt att den som kör de här tunga transporterna är utvilad, att man inte, så som vi har sett i medieuppgifter, sätts i nästan slavliknande kontrakt där man utnyttjas fruktansvärt och får sova över i sin hytt och ändå förväntas köra tunga transporter på svenska vägar. Det är inte acceptabelt. Därför jobbar vi också inom ramen för någonting som heter , som är ett samarbete mellan flera EU-länder där vi försöker få till stånd en förändrad och förbättrad reglering av cabotagetransporter. De förhandlingarna sker just . Ambitionen är att vi ska vara klara , och jag hoppas och driver från svensk sida att vi ska få mycket tuffare regler för cabotagetransporter. Naturligtvis ska även utländska åkerier kunna komma in på svensk mark, men man ska följa reglerna och inte bryta mot dem. Man ska vara trafiksäker. Vi vill inte hamna i ett läge där osjysta villkor ställer till utmaningar och problem för svensk åkerinäring. Det här är förslag som jag vet har starkt stöd av åkerinäringen och seriösa åkerier i , och det är förslag som innebär att vi kan säga att svenska villkor ska gälla i . Cabotagetransporter ska vara tillfälliga, och vi ska bekämpa brevlådeföretag som en del använder. I grunden är det en fråga om politiskt ansvarstagande. Det ansvaret tar vi när det gäller trafiksäkerheten, när det gäller transporterna och när det gäller den seriösa åkerinäringen och dess konkurrensmöjligheter. 65 (M): Vi har en väldigt bred samsyn i de här frågorna, där även alliansregeringen gjorde en hel del och där ni har fortsatt att jobba med frågorna. Det kan alltid bli bättre, men måste vi också, precis som ministern säger, ha regelverk som inte hindrar utländska företag och åkare från att komma hit. Våra åkeriföretag måste också kunna köra cabotage i andra länder. Det måste finnas en ömsesidighet. Många av de åtgärder som ministern räknar upp som regeringen har vidtagit handlar om att det behövs fler trafikpoliser. anser att man bör kunna kontrollera när en utländsk lastbil kommer in i och på något sätt då från trafikpolisens sida säga att den här bilen inte är körduglig på vårt väglag i . Då krävs det också att det finns trafikpoliser. Jag sitter i Regionpolisråd öst, och frågan om trafikpoliser kommer ständigt upp. Bland annat har det varit stora pensionsavgångar bland de kompetenta trafikpoliser som finns. Kompetensen har försvunnit, det finns få på tillväxt och det tar att bli en duktig trafikpolis. Där ser jag en stor fara att det inte går att göra kontroller. Hur mycket lagstiftning det än finns måste det finnas de som kan kontrollera att reglerna följs och utdöma sanktioner. I finns mycket forskning om drivdäck, dubbdäck, kedjor, olycksstatistik och så vidare. Om vi ska driva frågan om EU-trailer och komma till rätta med det stora problemet måste det finnas en olycksstatistik som inte bara fungerar som ett paraply. finns kategorin tungt fordon inblandat, men det står inte vad det är för sorts fordon. Jag tror att statistiken behöver brytas ned. Det är först då man kan börja analysera vilka åtgärder som krävs för att förhindra olyckor. Vi är alla måna om att kunna fortsätta att arbeta med nollvisionen, och det är ett nytt fenomen att man har uppmärksammat att EU-trailrar är inblandade i många incidenter. Men det finns ingen statistik på när det är just EU-trailrar som har orsakat en olycka. Man kunde åtminstone börja med att dela upp statistiken så att man får svart på vitt vad som har hänt. På har två forskare, bland annat , vägteknikexpert på WSP, gjort en simulering, en animering, av en EU-trailer som kör. Kanske ministern har sett animeringen. Där syns hur trailern börjar slänga fram och tillbaka. Släpet tar med hela dragbilen åt sidan. Det blir så oerhört tydligt att den stackars chauffören inte kan parera svängningarna, och olyckan är ett faktum. Att dela upp statistiken är en konkret, handfast sak som borde gå att göra enkelt. Jag vill höra ministerns åsikt om detta. Den simulerade lastbilsolyckan som har gjort visar varför kortare EU-långtradare ställer till fler olyckor på nordiska vintervägar än de längre svenska ekipagen. Där är egentligen pudelns kärna. 66 Statsrådet (S): Jag delar uppfattningen att det finns förbättringspotential när det gäller statistik. Jag letade själv likartade uppgifter, och jag konstaterade att man nästan fick gå in i respektive polisutredning för att få fram uppgifter. Det är naturligtvis inte så att vi ska hamna i ett läge där vi tynger polisen med mer statistikuppsamlande uppgifter. Polisen har fullt upp med att beivra brottslighet och utreda brottslighet. Om vi ska stärka bevakningen av och insatserna för till exempel cabotagetransporter framöver, eller för den delen trafiksäkerhetsarbetet, måste vi tänka på ett sätt som både möter polisens krav på effektivitet i de insatser de gör och hur vi på annat sätt kan avlasta polisen. Jag ska ge ett exempel som jag är övertygad om att kommer att uppskatta och även många andra som följer denna debatt. När vi nu vill introducera automatiserade bommar för alkoholkontroller i till exempel hamnar, där tyngre ekipage kommer in, och man måste blåsa för att komma in på svenska vägar, kan en flexibelt utformad modell avlasta polisens kontroller högst väsentligt. På det sättet kan vi både höja säkerheten på våra vägar och se till att polisen använder sina resurser på bästa sätt. Detta är en idé som inte minst MHF har arbetat med . Jag uppskattar verkligen det starka engagemang som finns inom MHF och NTF för frågorna och att vi tänker på hur vi kan hjälpa och understödja polisen. Det kommer att behövas en ny generation som arbetar med trafiksäkerhet. Det är en demografiutmaning; den ser vi inom många yrkeskategorier, inte minst trafikpolisen. Jag tror att det är nödvändigt också av ett annat skäl. Trafiksäkerhetsarbetet har i stor utsträckning handlat om alkohol, hastigheter, krocksäkerhet, däcklagstiftning och så vidare. I mitt arbete som infrastrukturminister har jag glädjen att få se uppkopplade och självkörande fordon. Det är naturligtvis så att det inom räckhåll finns en helt annan teknik som gör att fordon kommer att köra väsentligt mer lagenligt. Självkörande fordon följer hastighetsbestämmelserna. De kör där det är avsett att de ska köra. Det finns en stor potential att göra mycket trafiksäkerhetsarbete med hjälp av ny teknik. Här finns oanade möjligheter att få en säkrare trafikmiljö, men det kommer att kosta. Det kommer att innebära att vi i våra olika partiers budgetar – jag i regeringens – måste avsätta resurser för den teknikutvecklingen. Uppsidan innebär att vi på ett helt annat sätt än tidigare kan arbeta med att förebygga allvarliga olyckor och dödsolyckor. Nollvisionen går åt rätt håll. hade vi det lägsta antalet döda och skadade i trafiken . är ett föredöme i världen, men det innebär också att när världens blickar riktas mot oss ska vi ta nästa steg. Jag kommer att ta nästa steg på svensk nivå, förhoppningsvis i brett samförstånd med tydliga insatser för att öka trafiksäkerheten, och även i frågor om mobiltelefonin, vinterdäcken och alkobommar. Men vissa saker måste vi också gemensamt inom EU komma överens om. Det är ett av skälen till att jag vill ta upp frågan med om fällknivseffekten på dessa trailrar. Det är naturligtvis ytterst oroväckande, och därför är jag också beredd att agera. Jag uppskattar, återigen, engagemang i frågan. Det är utmärkt att fler driver frågan. 67 (M): Det gläder mig att ministern är så engagerad i frågan, och det känns hoppfullt. Jag tror faktiskt att de anhöriga till den som avled utanför lyssnar på debatten . Initiativet till debatten kom från dem till mig; det var bekanta med i olyckan. Det känns hoppfullt att ministern tar med sig frågan till .