prot · H60917 · 2018-11-15 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Finansministern överlämnade regeringens proposition 2018/19:1 med förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 1 Finansminister (S): Det är inte en vanlig budgetdag . Jag har inte gått den vanliga budgetpromenaden hit. Det beror på att fler än hälften av de nyvalda riksdagsledamöterna röstade nej på frågan om huruvida statsministern hade tillräckligt stöd i . styrs av en övergångsregering. Efter ett val ska budgetpropositionen lämnas efter att en ny regering har tillträtt, dock . är det , och ingen ny regering har tillträtt. Därför står jag här som finansminister i en övergångsregering och presenterar budgeten. Detta är första gången i historia som det händer. Vi presenterar inte en rödgrön budgetproposition utan en övergångsregerings budgetproposition – en avskalad budget utan ny partipolitisk inriktning. Syftet är att den ska ge goda förutsättningar för en ny regering att föreslå förändringar utifrån sin politiska inriktning. Det är vårt sätt att ta ansvar i den situation vi befinner oss i – en för svensk politik unik situation. I arbetet med denna budget har vi brutit ny mark givet att det här är första gången en övergångsregering lägger fram en budget. Vi har gjort vårt yttersta för att lägga grunden för en ny god praxis genom samtal med andra partier i och, naturligtvis, genom att följa de bestämmelser som finns för budgetarbetet. Budgetpropositionen följer därför de allmänna bestämmelser som bland annat slår fast att den ska innehålla en finansplan, att regeringen ska redovisa hur överskottsmålet nås och att budgetpropositionen ska omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Regeringen har också beaktat den promemoria från Statsrådsberedningen som reviderades under den moderatledda regeringen . Där har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet . har också vid granskningar av övergångsregeringars befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna kan vid ett mycket utdraget regeringsskifte en övergångsregering behöva lämna en budgetproposition och sannolikt även en proposition med förslag till ändringar i innevarande års budget till . En sådan proposition bör i enlighet med vad som ovan anförts inte innehålla förslag med en tydlig partipolitisk inriktning. Vidare följer av regeringsformen att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla om vid budgetårets början inte har beslutat om en ny budget för staten. Regeringen har mot denna bakgrund bedömt att budgetpropositionen bör utformas med utgångspunkt i den beslutade budgeten . Regeringen har utöver denna utgångspunkt formulerat sex principer för budgetarbetet som vi efter kontakter med företrädare för , , , och Liberalerna bedömer att kan acceptera. I de fall dessa justeringar kan finansieras eller där finansieringar redan har redovisats för föreslår vi också sådana tillhörande finansieringar. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Att budgeten utformas med utgångspunkt i den beslutade budgeten gör att både planerade utgiftsökningar och anslagsminskningar uteblir. Det betyder till exempel att förslag till höjda generella statsbidrag för kommunerna och höjt anslag för , som aviserades i förra årets budgetproposition, inte finns med i denna budget. Vissa tillfälliga satsningar, till exempel bemanningssatsning i äldreomsorgen och upprustning av skollokaler, förlängs däremot. Jag kommer att gå igenom de sex principer som formuleras. Den första principen innebär att anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål pris- och löneomräknas på vanligt sätt. De anslag som avser regelstyrda transfereringssystem justeras utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer. Denna princip träffar de över 240 så kallade PLO-anslagen. Det handlar framför allt om myndigheters förvaltningsanslag, där de får högre anslag i takt med att löner och hyror stiger. Men det träffar också de 40 så kallade PLK-anslagen, alltså regelstyrda anslag som justeras med hänsyn till förändringar i barnbidrag utifrån hur många barn som föds i . Det gäller också arbetslöshetsförsäkring, föräldraförsäkring, sjukförsäkring och annat. Den andra principen innebär att anslag justeras till följd av beslutade lagar, förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU:s rättsakter. Det handlar till exempel om infrastruktur, där arbetar med lång planeringshorisont och där de planerade insatserna redan har bundits upp i ingångna avtal. Det handlar också om upptrappningen av skolsatsningar från förslag . Där finns ett beslutat bemyndigande från , och har därför redan gett kommuner besked om hur stora bidrag de får . Det handlar också om helårseffekter av exempelvis barnbidraget, som höjdes och där det därför bara fanns tiomånaders höjda anslag i förra årets budget. behöver detta naturligtvis finnas . Det gäller även tillskott för ökade kostnader för läkemedelsförmånen, där staten är bunden att ersätta landstingen. Den tredje principen innebär att anslag justeras om beslutat om flytt av ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. Det handlar framför allt om servicekontoren, där verksamheten flyttas från , och till Statens servicecenter. Medlen följer då också med. Den fjärde principen innebär att anslag justeras om det krävs för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. Det är en princip som har tillämpats restriktivt, och det krävs då också att anslagsförändringen kommer . Den kan inte anstå till en ändringsbudget, utan pengarna behövs . Det handlar bland annat om medel till , som annars eventuellt skulle behöva lägga ned stationer och säga upp personal. Det handlar också om resurser till försvarsmateriel. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Den femte principen går ut på att för att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 justeras anslagsnivåerna med hänsyn till den nivå som beräknades infria de ekonomiska åtagandena . Detta handlar om att hantera annars kraftiga sänkningar av anslagen för en del områden för åren efter 2019. Den sjätte principen behandlar förslag som är politiskt okontroversiella som inte kan genomföras under pågående budgetår. De inkluderas i de fall där det råder samsyn om förslagen. Det handlar om det aviserade nästa steget av den sänkta pensionärsskatten, som ju bara går att genomföra på årsbasis. Det betyder att det tredje steget i avskaffandet av denna skatteklyfta nu kan genomföras från . För detta finns ett mycket brett stöd i . Det är arbetsintensivt att ta fram en budgetproposition. Det är många långa dagar och även kvällar. Så har det varit också . är det för många av de inblandade, liksom för mig själv, väldigt mycket mindre inspirerande att ta fram en budget utan reformagenda. Men vi har naturligtvis försökt att göra det bästa av situationen och ta ansvar i det här speciella läget. Resultatet är inte något riksdagspartis idealbudget. Vissa verksamheter kommer tillfälligt att gynnas och andra att missgynnas i förhållande till tidigare beräknade anslagsnivåer. Men det är viktigt att komma ihåg att det här är något som kan hanteras av en nytillträdd regering under pågående budgetår. Regeringen har med detta arbetssätt och den avskalade budgetpropositionen strävat efter att skapa god praxis och att på ett ansvarsfullt sätt hantera denna unika situation som vi ger en ny regering förutsättningar att forma sin egen ekonomiska politik. En ny regering kommer att vilja göra avtryck, och vi utgår därför ifrån att den här budgeten kommer att genomgå större förändringar än vad som är vanligt. Den kommer knappast att gälla året ut. Avslutningsvis vill jag passa på att här i kammaren uttrycka min uppskattning för de samtal som regeringen har fört med de tidigare nämnda riksdagspartierna för att utforma en ny praxis i svensk politik. Det har varit konstruktiva samtal. 2 (S): i har en budget från en övergångsregering lagts på bord. Det är alltså inte en rödgrön budget. Det är inte ett uttryck för den politik som vi socialdemokrater vill se . Det är en avskalad budget utan ny partipolitisk inriktning. Men det är, som finansministern alldeles slog fast i sitt anförande, en produkt som ger en ny regering goda möjligheter att sätta sin prägel på politiken framåt. Det är uppenbart att de borgerliga partierna som tillsammans med röstade bort den sittande regeringen inte hade någon plan för vad som skulle komma i stället. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Jag vill säga någonting om resultatet av den politik som den rödgröna regeringen bedrev. har över 300 000 fler människor ett arbete att gå till jämfört med när den regeringen tillträdde 2014. Över 100 000 fler jobbar i välfärden. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i sedan före 90-talskrisen. Andelen personer som är beroende av bidrag har inte varit så låg . med bland annat yrkesvux har byggts ut och omfattar fullt utbyggt 100 000 nya utbildningsplatser. 28 000 fler arbetar i skolan. Och förskolegrupperna är de minsta . av försvagade kunskapsresultat visar internationella mätningar som och Timss att kunskapsresultaten i stiger igen. Lärarlönelyftet har gett 67 000 lärare höjda löner med i snitt . Regeringen har höjt barnbidraget. Och steg har tagits för att helt avskaffa skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare. Med den här produkten tas också ytterligare ett steg. Investeringar i det gemensamma samhällsbygget har minskat klyftorna och stärkt vår gemensamma ekonomi. Regeringen har byggt nya skyddsvallar för sämre tider. Det underskott i de offentliga finanserna på 60 miljarder som fanns i början av förra mandatperioden har vänts till ett stort överskott. Det faktum att regeringen har sparat under förra mandatperioden gör att statsskulden har amorterats ned för att vara på den lägsta nivån . Att det nu finns ekonomiska muskler är viktigt. Framåt ser vi alla stora utmaningar. Det närmaste decenniet ökar antalet människor i som är . Vi blir 300 000 fler äldre – förhoppningsvis blir vi alla äldre, men det blir 300 000 fler som vi betraktar som äldre. blir det 200 000 fler barn i . Det är naturligtvis oerhört glädjande att vi lever och att många får lyckan att få barn. Men det kräver också resurser i många viktiga samhällsfunktioner. Sjukvården, skolan och omsorgen behöver omfattande förstärkningar. Mer än 150 000 personer behöver anställas i välfärden . Vi behöver bygga 700 nya äldreboenden och lika många förskolor. Oavsett var i man bor ska man känna sig säker på att polisen och hela rättsväsendet är rustat med anställda och verktyg för att bekämpa brotten. Polisen behöver än mer resurser. Brotten, våldet och vapnen ska bekämpas med hela den demokratiska rättsstatens fulla kraft. Också Försvarsmakten behöver tillskott. ska vara tryggt. Även om tiden fram till att man får det första jobbet har halverats behöver nyanlända komma snabbare i arbete. Det finns 120 000 lediga jobb i . Arbetsgivare vill ha någon som kan komma och jobba i deras verksamhet. är många arbetslösa. Här kommer stora insatser att behövas för att stärka matchningen: utbildningsplikt och språkplikt, validering och kompletterande utbildning, plikt och rätt, krav och möjligheter. Mer behöver alldeles uppenbart också göras för att bekämpa klimatförändringarna. Klyftorna i vårt samhälle måste minska för att de inte ska slita isär . Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Det är i den här riktningen vi socialdemokrater ville – och vill – fortsätta arbeta. hade regeringen aviserat fem ytterligare välfärdsmiljarder. Det innebar stora satsningar på klimat, polis, försvar och särskilda resurser till socioekonomiskt utsatta områden. Det är pengar och insatser som fortfarande behövs. Inte minst efter gårdagens omröstning ser vi att det behövs en handlingskraftig regering som genom blocköverskridande samarbete kan ta itu med de problem vi ser. Om vi socialdemokrater får tillträda som regering vill vi lägga en ändringsbudget för att göra just det. 3 (SD) replik: trädde den så kallade tillfälliga asyllagen i kraft efter ett beslut här i kammaren. Det var en hyfsat desperat åtgärd från en likaledes desperat regering. Om man hade lyssnat på oss i ett tidigare skede hade man givetvis vidtagit de åtgärderna och mycket mer . Regeringen har, innan den blev en övergångsregering, visat ganska tydligt att den inte är kapabel att hantera migrationsfrågorna på ett seriöst eller kontrollerat sätt. Något senare lade man nämligen fram och röstade igenom den så kallade gymnasielagen. Det är en lag som syftar till att ge nästan 10 000 fullvuxna, företrädesvis afghanska män utan skyddsbehov uppehållstillstånd. Lagen var så undermåligt och dåligt utformad att den inte ens kunde prövas i domstol i skarpt läge när den väl var på plats. Signalerna som regeringen skickade ut under föregående mandatperiod kan uppfattas som lätt spretiga, för att beskriva det milt. Min fråga är om Socialdemokraterna, givet det parlamentariska läget med en övergångsregering och så vidare, är beredda att antingen permanenta eller åtminstone förlänga den nu gällande tillfälliga lagen som annars mister sin verkan under nästkommande år. 4 (S) replik: Svaret på fråga är att behöver en ny regering som kan återkomma till och ta itu med många stora och viktiga frågor. En sådan fråga har vi, finansministern och jag, talat om här , nämligen behovet av att återkomma med en ny ekonomisk politik. Inget av partierna i den här debatten tycker att den här budgeten är bra, utan vi ser framför oss att en ny regering återkommer till med en ekonomisk politik. På samma sätt gäller det väldigt många andra frågor, bland annat den som tog upp. Det krävs en ny regering för att också den här frågan i förlängningen ska få sin lösning. Sedan står vi socialdemokrater – precis som jag nu har redogjort för de viktigaste åtgärderna som vi gärna vill se i en ny ändringsbudget – också för en linje i den här frågan. Vi tycker att den migrationspolitik som vi nu har bör ligga fast. Det är svaret på fråga. 5 (SD) replik: Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Tack för svaret! Jag tror att vi kan vara överens om att det är bra med en regering. För en gångs skull kan vi vara överens. är ändå ett lagstiftande organ. I någon mening är det ju fel att vi inte har någon regering, men vi kan ändå ta initiativ. Jag ställer frågan på det här sättet: Om det kommer ett initiativ från som landar på bord, hur ställer sig då den socialdemokratiska riksdagsgruppen till ett sådant initiativ? Det är väl inte så att hela Socialdemokraterna har blivit ett övergångsparti? 6 (S) replik: Socialdemokraterna är ett ansvarsfullt parti som tycker att det är rimligt att i det här läget använda all kraft i det politiska systemet för att få en ny regering på plats. Jag tror att alla de medborgare som har röstat på oss tycker att det är den huvudsakliga uppgiften för den här . Det är regeringen som styr riket, står det i grundlagen. Då finns det skäl att se till att det finns en regering som fullt ut kan styra riket. Det är klart att tillsammans med andra partier har satt i den här situationen. Man har röstat bort en fungerande regering utan att ha en plan för vad som ska komma efter. Det är den typen av kaosparti i svensk politik som har utgjort . trivs ju i den situationen. Man riktigt ser att det är så det är. Vi andra tycker att det vore bra för med mer av ordning och reda och med att se till att få en regering på plats. 7 (M): är det valdagen. efter det avsattes regering. har övergångsregeringens budgetproposition lämnats till . Jag vill först vända mig till finansminister och understryka det som jag har sagt tidigare. Jag tycker att övergångsregeringen har hanterat situationen väl . De principer som ligger till grund för propositionen är rimliga. Jag vill också skicka hälsningar till . Jag vet att det ligger mycket arbete bakom den här luntan. tar arbetet här i vid. Och det gör det i ett läge där högkonjunkturen i den svenska ekonomin når sin topp och där bnp-tillväxten bromsar in . Det är ett läge där osäkerheterna och riskerna i omvärlden är större . Ett exempel är att risken för en eskalerande spiral inom världshandeln med nya handelshinder är betydande. Ett annat exempel är den italienska regeringens sätt att sköta den ekonomiska politiken med stora budgetunderskott och en ännu större statsskuld som följd. Det var några exempel på de orosmoment som kan få väldigt stora effekter för svensk ekonomi. Det är i det omvärldsläget, med övergångsregeringens budget som utgångspunkt, som vi i kan se till att ta ansvar och bygga motståndskraft i den svenska ekonomin. Vi har också möjlighet att ta ansvar för det som medborgarna förväntar sig att vi ska prioritera. Vi ska se till att lösa de mest akuta problemen som vi ser i samhället. Det är problem som vi moderater ofta pratade om i valrörelsen och som fortfarande består, och ibland har de förvärrats. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Den som bor i ska veta att när man behöver samhällets stöd som mest, då ska det fungera. Behöver man en plats på ett äldreboende ska det finnas en plats. Psykiatrin ska kunna möta upp och ge vård till dem som allra bäst behöver det. Och man ska veta att staten sköter sina huvuduppgifter, i arbetet med att skapa trygghet åt invånarna. Det handlar om att polis och försvar behöver de resurser som krävs för att klara sitt uppdrag. Samhällskontraktet måste återupprättas. För detta krävs resurser i en budget, men också reformer. som har gått har många av de akuta problemen tillåtits att växa. Men, fru ålderspresident, även de underliggande problemen i svensk ekonomi har blivit större. Jag vill ägna lite tid åt just detta. En viktig del av den ekonomiska politiken är tillväxt- och sysselsättningspolitiken, det vill säga det som ofta brukar kallas strukturpolitik. lämnar vi en mandatperiod som jag skulle vilja beskriva som kliniskt fri från reformer på det området. Då kan man fråga: Vad spelar det för roll? Vad får det för konsekvenser? Jo, långsiktigt är det något av det viktigaste i den ekonomiska politiken, att tålmodigt sätta fokus på ökad tillväxt och full sysselsättning. Annars kommer att få svårare att klara välfärdsåtagandet. Resultatet av den förda politiken har vi nu sett. kom prognos som visar att kommer att ha en lägre tillväxt per capita än så gott som alla andra länder i EU. Det är en sak att ta på allvar. Prognoser från IMF och andra institut ger en liknande bild. Tillväxten, och framför allt tillväxten per capita, är alltså svag trots en stark högkonjunktur. Det innebär att den riskerar att bli ännu svagare när konjunkturen vänder. Vad innebär sämre tillväxt? Jo, det innebär mindre utrymme för löneökningar och därmed sämre ekonomiska möjligheter för hushållen. Men det leder också till mindre resurser i välfärden än vad som annars hade varit fallet. Ett underliggande problem är tillväxten per capita. Det finns också ett underliggande problem på arbetsmarknaden. Vi har en hög arbetslöshet bland utrikes födda och hög långtidsarbetslöshet mitt i en högkonjunktur. Ska klara det långsiktiga välfärdsåtagandet, klara utmaningen med den demografiska förändringen krävs reformer för starkare tillväxt och full sysselsättning. Den förra regeringen har inte bara blundat för de underliggande problemen. Inte bara tillväxtreformer har uteblivit. Politiken har dessutom påverkat tillväxten i fel riktning. har presterat sämre än jämförbara länder främst till följd av en politik som försvårat för företagande och tillväxt. Skatterna har höjts med 60 miljarder, regleringarna har ökat, reformer på bostadsmarknaden har helt uteblivit. Arbetslinjen har urholkats och drivkrafterna för arbete har minskat. Det kan vara lätt att bländas i en högkonjunktur och inte se de underliggande problemen, men orosmolnen har varit tydliga. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Vad kan och bör göras, fru ålderspresident? Det behövs nu en ny ekonomisk reformagenda. har i många avseenden goda förutsättningar för ännu bättre tillväxt. Befolkningen är välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet, och möjligheten till finansiering är god. Men nästkommande år kommer det att krävas fler centrala reformer för att öka tillväxten. Jag vill nämna tre områden. För det första måste vi ha en skola, ett utbildningssystem, i världsklass. Att skolan är av högsta klass kommer att vara avgörande för att vi ska skapa ett starkt . Men det är också det bästa sättet att se till att alla barn får samma möjligheter och får samma livschanser. För det andra behövs det en stor skattereform som uppmuntrar och belönar ansträngning bättre än . Vi ska vara ett land som människor med höga kvalifikationer väljer att arbeta i och ett land som de mest framgångsrika företagen väljer att investera i. För dessa beslut spelar skatter och skattenivåer en central roll. Att marginalskatterna är de högsta i världen är inget som vi ska vara stolta över, tvärtom. För det tredje behövs det reformer för förbättrad matchning och kompetensförsörjning. Vi har pratat mycket om att det behövs fler jobb med lägre kvalifikationskrav, och det är rätt. Tillsammans med att det blir mer lönsamt att jobba är detta viktigt för att klara integrationen. Vad verkligen behöver är dock fler jobb som har de högsta kvalifikationskraven i världen. På en arbetsmarknad där allt som kan digitaliseras också digitaliseras ökar kraven på människor att rusta sig med nya kunskaper. Det vi nu framför allt ser är ett längre arbetsliv där kompetensutveckling och karriärsbyten är mer regel än undantag. Då måste företagen men också vi i det offentliga skapa bra vägar till omställning i arbetslivet. som ligger framför oss behöver en ekonomisk reformagenda som stärker tillväxt och fokuserar på full sysselsättning för att på så sätt stärka välfärden. Det behövs en ekonomisk politik som både når överskottsmålet och rustar oss för nästa lågkonjunktur. måste vi klara av att lösa alla de akuta problem som vi ser här och . Det har alla partier nu möjlighet att göra. När vi senare lägger fram en budgetmotion kommer den att präglas av Alliansens reformagenda. Vi tänker ta steg för att svara på de stora reformbehov som har, ta tag i integrationsproblem, stärka resurser till polisen och försvaret och stärka resurserna till välfärden så att vi också kan korta vårdköerna. Vi kommer att se till att vi påbörjar en resa med en ekonomisk reformagenda för stärkt tillväxt så att vi kan klara framtidens åtaganden. Jag ser fram emot att komma tillbaka och presentera våra förslag. Helst vill jag såklart göra det tillsammans med mina allianskollegor. Vi är det enda laget här i som kom till valdagen med en gemensam reformagenda som kan göra skillnad i på riktigt. De reformer som vi genomförde tillsammans 2006–2014 ledde just till ökad sysselsättning och ökad tillväxt. krävs nya tag. Detta kommer vi att återkomma med. 8 (SD): Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Låt oss använda tillfället till att titta lite närmare på vilken situation av socialistisk ekonomisk politik har försatt oss i. Det enskilt viktigaste och träffsäkraste måttet för att mäta utvecklingen av välståndet i ett land är tillväxt per capita, alltså bnp-utvecklingen i hela ekonomin dividerat med antalet invånare. Där ligger enskilt sämst till jämfört med EU:s samtliga 28 medlemsländer, det vill säga inklusive , enligt en helt ny rapport från IMF, . Förklaringen är väldigt enkel. Det här beror på en misslyckad ekonomisk politik som har förts av den numera avpolletterade finansministern i kombination med en fullständigt okontrollerad invandringspolitik. Vad gäller arbetslösheten ligger numera på artonde plats i EU.