prot · H50992 · 2018-03-27 00:00:00 — Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 17. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 6 (forts.) Skatteförfarande (forts. SkU12) 37 (KD): Vi politiker slänger oss ofta med många olika siffror när vi talar om skatter och skattetryck och försöker hävda att vi som medborgare betalar mycket eller lite skatt. Jag hävdar att vårt skattetryck är högt. Skattetrycket i Sverige sjönk under alliansregeringsåren, en trend som denna regering har gjort till sin största uppgift att bryta. hade det femte högsta skattetrycket inom . Skattetrycket har höjts från 2017. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skattetrycket är. En orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolda och inte är synliga för medborgaren. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det svårare att bilda opinion för lägre skatter men enklare att höja skatterna. För att förtroendet för skattesystemet framöver ska fortsätta att vara stort behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt vi egentligen tar ut. För att tydliggöra för den enskilde löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in bör arbetsgivaravgifterna anges på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, så kallade avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även i detta sammanhang borde den offentliga sektorn föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. Sedan de nya reglerna om kassaregister började tillämpas har det framkommit att det finns vissa otydligheter när det gäller hur lagen tolkas och tillämpas. Det har exempelvis visat sig vara svårt att tillämpa reglerna på ett rättssäkert sätt. Otaliga exempel finns på att företagare vill göra rätt men att väder och vind hindrar. Vi måste se över kassaregisterlagen, då den träffar ambulerande torghandlare på ett sätt som inte kan vara rätt och riktigt. Torghandlare som vill göra rätt ska inte hindras från det på grund av väder och vind. Vi måste se över detta och hitta ett sätt att beskatta ambulerande torghandlares verksamhet som kan kontrolleras på annat sätt än genom kassaregister. har flera fall uppmärksammats där enskilda företagare har lidit rättsförluster i skatteprocesser trots att de slutligen har fått rätt i processerna. Den som enligt beslut har en skatt eller avgift att betala är nämligen skyldig att betala den även om beslutet inte har vunnit laga kraft. kan bevilja anstånd, men görs inte detta betyder det att företagaren får betala skulden innan den vunnit laga kraft och betala något som kanske aldrig kommer att vinna laga kraft. Det bör göras en översyn av anståndsreglerna i skattemål. För att stärka rättssäkerheten i skattemål bör huvudregeln vara att anstånd ska beviljas. Samma sak gäller för att ersättningsreglerna vid skattemål ska kunna förbättras. Man bör göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans när överklagar. har även uppmärksammats att företagare som gjort mindre fel fått ganska stora skattetillägg, som känns orimliga och kanske vittnar om en något stelbent hantering från vår myndighet – en myndighet som ändå har ganska gott renommé bland oss medborgare. Min önskan när man nu går vidare med förenklingen och digitaliseringen av informationsinhämtningen är att man försöker se sig både som en myndighet och som en hjälpande hand för att företagen ska kunna göra rätt, när det är uppenbart att inget ont uppsåt har funnits. Förenklingen är nödvändig när vi begär allt fler uppgifter vid allt fler tidpunkter. Att göra rätt som företagare ska vara förstahandsalternativet men även det enkla alternativet. Vi kan givetvis i denna kammare hjälpa till med att skynda på processen för att förenkla skattereglerna så långt som möjligt samt när det gäller mervärdesskatten försöka att så långt som möjligt hålla oss till en mervärdesskattesats. Det blir enklare att redovisa, kontrollera och följa. Med de orden vill jag yrka bifall till reservation 16 och Alliansens reservation 13. 38 (S): Skatteförfarandet handlar om utformningen av medborgarnas och företagarnas lagstadgade skyldighet att betala skatter och avgifter till staten eller andra samhällsorgan. Huvudsyftet med beskattningen är att finansiera offentlig sektor, vars kärna är vård, skola och omsorg men också sådant som polis, rättsväsen och försvar. Men skatten kan också ha andra syften, som att jämna ut inkomster eller påverka personers handlingar. Genom skatter finansierar vi också stora samhällsinvesteringar i olika former av infrastruktur: järnvägar, vägar, bostäder med mera. Människors vilja att arbeta är grunden för välståndet i , oavsett om man väljer att bli företagare eller löntagare. Vi socialdemokrater har inget emot företagare, snarare tvärtom: Vi behöver fler företagare. Men företagare är inte bättre människor än löntagare. Löntagare är minst lika begåvade och kreativa som företagare, vilket uttrycks i att löntagare ute på sina arbetsplatser ofta bidrar till uppfinningar, produktutveckling och förbättringar av produktionsprocesser och arbetsmetoder. De borgerliga partierna vill gärna informera mer om skatter och sociala avgifter med motiveringen att det är svårt att bilda opinion mot lägre skatter. Så kan man naturligtvis tänka, men då måste man också vara tydlig med att de sociala avgifterna inte är skatt utan avstått löneutrymme som inbetalas för att säkra de förmåner vi har från socialförsäkringssystemet, till exempel ersättningar vid sjukdom, och den framtida pensionen. Alternativet till att ta ut dessa avgifter vore att de i stället utbetalades som lön till löntagarna, som sedan privat fick teckna dessa försäkringar. Vi socialdemokrater vet att kollektiva socialförsäkringar av den typ vi har byggt upp i är ett bättre sätt att garantera en generell välfärd med hög kvalitet för så många som möjligt. I skolan, i riksdagsinformationen och via går det ut en omfattande information om varför vi behöver skatter. Felet, kan jag tycka, är att information om vad stora, ofinansierade skattesänkningar betyder inte ges. De betyder färre platser i äldreomsorgen, färre sjuksköterskor, färre lärare, färre åklagare som kan väcka åtal, färre poliser som kan gripa brottslingar och färre Viggenplan som kan försvara . Detta är vad stora, ofinansierade skattesänkningar betyder, och det borde man kanske också informera om, gärna också på lönebeskeden. Att motverka skattefusk och skatteundandragande är en fortsatt hög politisk prioritering. Det måste bekämpas så att företagare som gör rätt för sig inte tvingas konkurrera med skojare och fuskare som använder svart arbetskraft och struntar i skatter och avgifter och därför kan dumpa sina priser, till exempel vid upphandlingar. Regeringen genomförde reformen med certifierade kassaregister 2010 och slopade också undantaget för torg- och marknadshandlare . Vad som återstod för den nya regeringen att lösa var frågan om de utländska torghandlarna, för vilka skattefuskfönstret stängdes . Tillsammans har vi gjort detta bra, och ert krav på utvärdering blir säkert aktuellt . känns det dock något tidigt att göra, med tanke på att det sista fönstret stängdes . Även när det gäller personalliggare och oannonserade kontrollbesök i olika branscher har vi agerat tillsammans, och borgerligheten har varit med. Jag noterar att det inte finns någon reservation i denna fråga utan att utvidgningen har fullt stöd bland de borgerliga partierna. Vår socialdemokratiska och miljöpartistiska regering har också glädjande nog tillsatt en F-skatteutredning. Syftet med översynen är bland annat att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utredningen kommer också att titta på frågan om huruvida anställda tvingas bli företagare eller uppdragstagare för att kunna behålla sina jobb. är som polisen. Det står för ordning och reda. Det är en myndighet som har tagit stora kliv från byråkratbeteende till serviceorgan. Det är en myndighet som har tagit ännu större steg i digital utveckling. ser genom skatteförfarandet till att ta ut de skatter som vi i har lagstiftat om. Det är klart att gör fel. Inte ens påven är ju ofelbar. Fel ska rättas till. behöver också omprövningar göras av enskilda skattebeslut såväl som av uttolkningen av skattelagstiftningen. Men i grund och botten är beskattning något bra och sunt. Det är en hörnsten i att upprätthålla förtroendet för demokratin, för utan skatter kan staten inte leverera något till medborgarna. Utan allt det som finansieras via beskattningen skulle demokratin bli tom och röstandet meningslöst. Det insåg den unga socialdemokratin, som satte demokratin och rösträtten i centrum för sin agitation, väl medveten om att man sedan med demokratins hjälp skulle kunna börja bygga upp en välfärdsstat. Välfärdsstaten är på plats, men dess förutsättningar ändras ständigt i fråga om gamla och nya utmaningar. Vem trodde ens att medborgarnas allt längre livslängd skulle blir en stor ekonomisk utmaning? Vi kommer att behöva en ny blocköverskridande skattereform av samma slag som den –1991. Den kommer inte att handla om att sänka skatter utan snarare om vilken skattenivå vi långsiktigt behöver hålla oss på för att klara framtidens utmaningar. Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande SkU12 och avslag på alla reservationer. 39 (M) replik: Ja, , det är intressant att lyssna på detta om skattehöjningar och skattesänkningar. Ni har höjt skatterna, och vårdköerna har aldrig varit längre än under den här mandatperioden. Den som har behov av assistans har aldrig varit mer orolig. Det är glesare mellan poliserna . Och ska blinda, enligt regeringens förslag, redovisa kostnader med kvitto. Vi kan konstatera att det finns en majoritet för ett tillkännagivande avseende företrädaransvaret. Det är en fråga som vi i Alliansen har drivit . Detta är fruktansvärt orättvist för många. Det leder också till att många som vill starta företag eller kliva in i ett bolag inte vågar, för de får då ett oproportionerligt betalningsansvar. fick regeringen ett tillkännagivande avseende företrädaransvar – det är alltså ett personligt betalningsansvar när man är ledamot i en bolagsstyrelse. Man återkom 2017 med ungefär halva uppdraget. Halva tillkännagivandet hade lagts i en utredning. Det som vi nu driver är att man måste ta hela delen. Vi säger alltså: Gör om, gör rätt! I det som kom i uppdragsform 2017 uteblev rekvisit om grov oaktsamhet. Då undrar jag: Hur kommer ni att hantera detta nu? Regeringen valde – ni valde – att inte ta hela tillkännagivandet, utan gjorde bara en del. kommer det att finnas en majoritet för att man ska göra rätt. 40 (S) replik: Ja, det är precis som säger. blir det en majoritet för ett tillkännagivande. Det blev klart när vi såg att återigen krokade arm med borgerligheten. Då får väl regeringen helt enkelt återkomma. Det som är lite oseriöst med förslaget är att detta ska redovisas . Det känns lite som att man snabbt kastar in någonting utan att tänka. Men vi får se vad regeringen återkommer med efter att vi har voterat, och vi får se hur voteringen går . 41 (M) replik: När det gäller datumet, , tror jag att vi kan leva med att man flyttar det några månader framåt. Men det måste bli rätt , så att hela detta förslag kommer med i utredningen. Det måste förändras. Det ska vara lätt att göra rätt – det är devis. Jag tror att alla partier kan skriva under på att det verkligen är väldigt bra. Det måste vara på det sättet. Då måste också lagstiftningen följa den devisen – att det ska vara lätt att göra rätt. Därför är det märkligt att de rödgröna partierna säger nej till våra förslag som just tar sikte på att underlätta både för enskilda och för företagare i fråga om att kunna göra rätt. lever många med oro i magen: Tänk om jag gör fel! Jag vet också att har haft datorhaveri när momsen ska redovisas, till exempel. Då får man mejla och begära någon sorts anstånd tills digitaliserade system fungerar igen. Även när det gäller kassaregisterlagen är företagarna jätterädda för att göra fel. Det handlar om väder och vind, precis som vi har hört ta upp. Jag tog också upp det i mitt anförande. Det är ett riktigt och verkligt problem i vardagen som måste hanteras. har gjort en egen översyn, men det skulle behövas en mycket större, där man greppar mycket mer. Det har vi också drivit . har det gått . Det är klart att det finns mycket att titta på kring detta. Det som kräver tekniskt fungerar inte. Det är dessutom inte vädersäkrat. Det finns en berättelse om marknadsföretagaren som står på marknad i 25 minus och som inte kan göra rätt därför att systemet inte fungerar när det är sträng kyla. Vad säger ni om det? 42 (S) replik: Naturligtvis ska det vara lätt att göra rätt, precis som säger. Ett skattesystem med flera hundra undantag underlättar inte precis. Det viktigaste är kanske att göra om och göra rätt, alltså vidta åtgärder i hela skattesystemet för att det ska bli lätt att göra rätt. Men motionen, som ni har en reservation om, handlar inte riktigt om det, utan den handlar om att man inte ska kunna rätta till det man har gjort fel. Jag tänker att det inte alltid är lätt att vara i majoritet och försöka vara alla till lags. verkar det vara lika svårt i opposition. När regeringen lägger fram en efterlängtad proposition eller gör en konsekvensanalys kritiseras det ofta från oppositionen i termer av att det är för lite och . Jag har i stort sett ingen som helst erfarenhet av att vara i opposition. Men jag tänker att om olyckan skulle vara framme ska jag faktiskt ha som ledstjärna att vara konsekvent. 43 HANS (M): De som har svårast att hävda sin talan är vanligtvis mindre enskilda aktörer som står mot staten och dess myndigheter. Det kan handla om överklaganden generellt, och det kan handla om specifika omständigheter för vissa yrkeskategorier. Gemensamt har de i båda fallen en rejäl uppförsbacke när staten, skatterättsnämnder och förvaltningsdomstolar ges tolkningsföreträde och när den enskilde blir ekonomiskt diskriminerad. Det handlar om rättstrygghet för liten som stor, till sjöss och på land. Låt mig ge två exempel som härrör från mina två motioner, vilka behandlas i detta betänkande. Att fajtas mot myndigheter i domstol kan ha sitt pris. I reglerna för ersättning i skattemål framgår att den som i ett ärende eller mål har haft kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat som denne skäligen har behövt för att ta till vara sin rätt också har rätt till ersättning om den sökandes yrkanden i ärendet bifalls helt eller delvis. Man kan även få ersättning om frågan är av vikt för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättningen. Bedömningen av vilka kostnader som den sökande skäligen kan ha haft för att tillvarata sina intressen varierar i hög grad från fall till fall. En statlig utredning visar att den som helt eller delvis vinner gillande vid rättegång i skattemål genomsnittligen får av sina ombudskostnader täckta. Resterande får man stå för själv – även när det är staten som genom haft fel från början! Ordningen innebär att man aldrig kan räkna med att få sina ombudskostnader täckta, inte ens när man har rätt. Ytterst innebär det i praktiken att det främst är större företag och människor med ekonomiska resurser som kan ta ett skattemål till domstol och betala för sitt ombud. Många mindre företagare och vanliga medborgare har inte råd att ens vinna i domstol eftersom man inte kan räkna hem kostnaderna som man har erlagt för att försvara sig. Alla människor ska, oavsett ekonomiska resurser, kunna försvara sin rätt i skattemål. Framför allt ska man vara säker på att man får sina ombudskostnader täckta i de fall man vinner. Därför behöver regelverket för ersättningsreglerna i skattemål ses över. Det vore till gagn för en ökad rättssäkerhet och skulle bidra till att fler människor faktiskt också vågar kämpa för sin rätt. Ett annat exempel är sjömän. Ett stort antal svenskar som arbetar på norska supplyfartyg tilläggsbeskattas numera efter en ny tolkning av det nordiska skatteavtalet. Ärendet har nått ända upp i och gäller hur det nordiska skatteavtalet ska tolkas. har gjort en ny tolkning gällande hur personer från ett nordiskt land som arbetar ombord på supplyfartyg i ett annat nordiskt land ska beskattas. Det handlar om att svenskar som arbetat på norsk sockel tidigare endast har betalat skatt i . ska de dels betala full skatt i , dels skatta i men då efter att den norska skatten räknats av. beskattades alla svenska sjömän i lika, oavsett vilken typ av båt man jobbade på. Runt 2010 började svenska att tilläggsbeskatta svenska sjömän på norska supplybåtar i . På grund av denna ”mindre ändring”, som säger, påstår att regeringen därmed avser att tilläggsbeskatta svenskar anställda på norska supplybåtar i . Detta medan alla övriga svenska sjömän på alla andra typer av båtar undantas från svensk tilläggsskatt. För den enskilde sjömannen kan det bli fråga om att betala en tilläggsskatt på – summor som är betydande för vilken privatperson som helst, oavsett inkomst. Själva tvistefrågan, det vill säga vilka formuleringar i det nordiska skatteavtalet som numera baserar sina tilläggsbeskattningar på, är minst sagt komplicerad. Det som är ändrat och har ställt till allt är att man nu beskriver fartyg i en stat i stället för i en annan stat. De många tvetydiga formuleringar som finns i skatteavtalen har drabbat ett stort antal svenskar som jobbar på norska supplyfartyg. Sjömän är relativt sett ingen stor yrkeskategori i . Därför kan ett så här orimligt förhållande fortgå utan att tillräckligt mycket ljus sätts på frågan. Jag hade en interpellationsdebatt om detta med finansministern. Anmärkningsvärt nog möttes jag av total oförståelse från ministern, som dessutom ansåg att frågan inte var särskilt angelägen då det – lyssna nu – handlade om en ganska välavlönad grupp. Sjömän – en välavlönad grupp! Svenska sjömän som tjänstgör i andra länder behöver liksom alla andra yrkesgrupper, människor och företag rimliga regler och skattevillkor att arbeta efter. Därför är det nödvändigt att regeringen ser över de skattevillkor som gäller för svenska sjömän som tjänstgör i andra länder så att påföljande effekter av dubbelbeskattning undanröjs. Med dessa båda exempel har jag visat att de som har svårast att hävda sin talan och inte har tillräckligt med resurser vanligtvis är mindre, enskilda aktörer som står mot staten och dess myndigheter. Det ska handla om rättstrygghet för liten som stor, till sjöss och på land. Med detta ber jag att få instämma i min kollega yrkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Personalliggare i fler verksamheter betänkande 2017/18:SkU14 Personalliggare i fler verksamheter (prop. 2017/18:82) 44 PER ÅSLING (C): När vi nu ska debattera betänkandet om personalliggare vill jag förmedla att varje enskild justering av befintliga regelverk med någon motivering kan anses fylla ett syfte. Men det är just en justering, en utökning av befintliga regelverk, och som sådan blir det ytterligare en sten på bördan för företagare. Regeringens förslag om ett utvidgat personalliggarsystem beräknas öka de administrativa kostnaderna för företag med . Personalliggare i fler verksamheter När vi debatterar ytterligare regler vill jag understryka processerna kring nya regler men också hur det politiska system som hanterar nya regler måste förändras. Alla moment som tar tid från företagens huvudsyssla kostar pengar och energi. Varje timme som går åt till att fylla i en blankett eller på annat sätt redovisa uppgifter är en förlorad timme ur företagarens och jobbskaparens synvinkel. Därför måste vi vara vaksamma på vilka bördor vi lägger på företagarnas axlar. Den största andelen företag i är småföretag, som drabbas hårt eftersom de inte har någon särskild personal anställd att hantera reglerna. Vid denna omfattande utvidgning är det absolut avgörande att hänsyn tas till den kritik som framförs mot befintliga regler. Kritiken avser i huvudsak otydligheter när det gäller samlade personalliggare. Detta försvårar utvecklandet av digitala lösningar som underlättar arbetet med att föra personalliggare men som också säkerställer en hög kvalitet i den information som samlas in. Det är särskilt viktigt att ta denna hänsyn, eftersom det avser att minska de administrativa kostnaderna för företagen som ska leva upp till regelverket. Regeringen behöver därför tillse att reglerna om samlad personalliggare i byggverksamhet tillämpas enhetligt av samt att reglerna är tydliga och enkla att följa. Sådana åtgärder skulle innebära att det blir lättare för företagen att göra rätt. Kvaliteten på informationen som samlas in skulle höjas, och det blir i förlängningen ett bättre underlag för att använda sig av i syfte att motverka skatteundandragande. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och skapa sjystare och bättre konkurrensförhållanden. Krav på personalliggare införs i verksamheter där det bedöms förekomma svartarbete. Med detta sagt vill jag avslutningsvis yrka bifall till Alliansens reservation 1. 45 (M): Arbete och jobb är grunden för vår välfärd. Att fler anstränger sig och strävar efter att göra rätt för sig är grunden för vårt gemensamma samhälle. Företag och företagare är bottenplattan för tillväxt och utveckling, som ger möjlighet att stärka välfärden i vardagen för enskilda, utsatta och svaga. Det arbetet måste fortgå. Vi måste se företagsamheten som grunden för den gemensamma välfärden. Därifrån kommer skatteintäkterna som gör att vi kan göra det något bättre för dem som är utsatta. är ett litet, starkt exportberoende land där företagsamheten i snitt skapar fyra av fem jobb. Då kan vi inte anstränga oss för mycket eller ens ta i vad gäller belastningen på företagen. När det gäller företagens administration och regelbördor måste vi i varje enskilt klubbbeslut fundera igenom vad vi kan göra för att förenkla och för att lätta regelbördan för företagare. Framför allt ska vi göra det enklare att göra rätt för sig. Digitaliseringen möjliggör, herr talman, att det blir enklare för var och en, om man anstränger sig att skapa de rätta redskapen. Det måste myndigheterna fortsätta att göra. Personalliggare i fler verksamheter och Alliansen står bakom arbetet att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Det är viktigt och riktigt att göra det enklare att göra rätt för sig och att det ska vara lätt att göra rätt. Det hänger ihop med vår gemensamma skattemoral, självklart kombinerat med en bra skatterättvisa, det vill säga att inte heller belasta företagen med ökade kostnader. Det handlar inte bara om administration och regelbörda utan självklart också om den rena företagsbeskattningen. Regeringens förslag grundar sig i att det ska vara enklare och lättare att göra rätt för sig. poängterar de som tittar på regeringens arbete att regeringen säger en sak medan det i verkligheten blir en annan sak. Regeringen säger att man prioriterar regelförbättringar och förenklingar för företag, men när i en undersökning svarar att regelkrånglet och regelbördan har ökat och blivit tyngre är det inte positivt för regeringen eller för de svenska företagen. Även i en annan internationell undersökning är bekymret stort vad gäller den administrativa bördan i svenska företag i förhållande till andra företag i vår omvärld. lyfter bland annat upp att i rankningen ligger, om man tittar enbart på det betungande skattesystemet, långt sämre än till vår omvärld. Enligt tar det för ett svenskt företag att hantera bolags‑, arbetskrafts- och konsumtionsskatter, den så kallade regelbördan.