prot · H50980 · 2018-03-07 00:00:00 — Här ser vi en extremt stor fördel om man skulle kunna anställa människor , som kan vara fast anställda. Då skulle de inte behöva vara anställda och sedan kanske gå och stämpla i det svenska systemet. Kommuner, landsting och stat får bidra med olika resurser och pengar, eftersom dessa människor inte får någon fast inkomst . Detta innebär att kommunerna får stora omkostnader, eftersom en massa extra pengar måste betalas ut i försörjningsstöd eller liknande. Vi har också en bransch som aldrig någonsin vidareutbildas; den står still. förslag är att vi stoppar in dessa personer i komvux då arbetsbelastningen är lite mindre och låter dem läsa in sådant inom komvux som man faktiskt har nytta av inom vissa arbeten – betong 1, 2 och 3. Jag skulle kunna räkna upp fler saker, men jag tror att ni förstår vad jag menar. I stället för att människor är arbetslösa vissa tider finns det möjlighet för företag och kommuner att gå in och sponsra detta system fifty-fifty. Det innebär för enskilda individer att de har fast anställning året runt. Det innebär för företagen att de för halva priset får personer vidareutbildade. De blir kunnigare och mer kompetenta att utföra arbeten ute på marknaden. Och för kommunerna innebär det ett halverat försörjningsstöd. Alla har en vinn-vinnsituation i fråga om detta. Detta är någonting som jag hoppas att de andra partierna verkligen hörsammar och att vi kan diskutera det . Här har vi något som vi kan göra för den enskilda individen, för företagen och för kommunerna. Jag måste tyvärr nämna folkhögskolorna, eftersom de väldigt mycket sitter ihop med vuxenutbildningen. Folkhögskolorna tillhör ett annat område, men komvux och folkhögskolorna jobbar ofta väldigt mycket med att dela upp resurserna mellan varandra. Det är sällan som man på nivå ser att folkhögskolor och komvux driver en och samma fråga. Det problem som finns i fråga om detta är att om man läser på komvux får man betyg. Men om man läser på folkhögskola får man ett studieomdöme, och studieomdömet kan man inte konkurrera med när det gäller att söka sig vidare. På komvux kan man läsa in saker och sedan utmana andra människor när det gäller samma kriterier med samma möjligheter. Men om man kommer från folkhögskolan kan man tyvärr inte utmanas utan hamnar i en liten kategori för sig själv, och det måste vara tillräckligt många människor för att en plats ska öppnas för att det ska vara möjligt att läsa vidare. Jag tror att vi måste sy ihop våra system, så att de inte är så olika. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med att säga att jag tycker att komvux är någonting som vi alla i ska vara extremt stolta över. Det är någonting som gör att vi vuxna senare i livet kan byta inriktning – vi kan läsa in saker. De problem som har uppkommit inom komvux och även inom folkhögskolorna beror på att de har fått fånga upp många av de kommunala skolornas och kanske även friskolornas misslyckanden på de underliggande nivåerna, när vi talar om grundskola och gymnasium. Det är svårt att få statistik för komvux. Men man kan titta på statistik för folkhögskolorna. Allmänna kurser handlar om att läsa in de saker som man har misslyckats med. Särskilda kurser handlar lite mer om att man får läsa det som man tycker är intressant. Men allmänna kurser handlar alltså om att läsa in de ämnen eller områden som man har för låga betyg i för att kunna söka vidare. Dessa kurser har ökat från , som det var tänkt, till och nästan mer. Det har ökat snabbt . Jag är rädd för att folkhögskolorna och komvux sväljer väldigt mycket av misslyckandena på grundskolor och gymnasier. 54 i (C): Det var spännande att lyssna till lovsång över vuxenutbildningen i . Det brukar ofta finnas mycket kritik och rop på förstatligande av än den ena och än den andra delen av det svenska utbildningssystemet. Men uppenbarligen är det framför allt i norr en fantastisk verksamhet. Det är roligt när man ser en sådan verksamhet som också ger människor möjlighet att växa på olika sätt. För att möta arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk är det otroligt viktigt att den här delen byggs ihop med övriga delar av utbildningssystemet. Vi har alldeles före detta debatterat gymnasieskolan, och det är klart att det blir många paralleller och liknande delar som lyfts fram i de två debatterna. En del som vi pratade om när det gäller gymnasieskolan är lärlingssystemet. Vår önskan från sida är att det ska öppnas än mer också när det gäller vuxna inom vuxenutbildning och andra former av vuxenutbildningar. Man ska få möjlighet att bygga på sin utbildning för akademiska studier, och det ska just bli en möjlighet med många vägar framåt – med en flexibilitet, så att det också blir olika vägar. har vi haft en tendens i vårt land att vilja rusta färdigt från början – att bygga på med en ganska tung ryggsäck i den svenska skolan och på olika sätt, inte bara när det gäller tid utan kanske ibland även när det gäller innehåll, försöka göra färdigt. Men i en föränderlig värld är det just den återkommande kompetensutvecklingen som vi från sida ser som den allra viktigaste delen, och det finns några faktorer där som vi behöver ta oss an politiskt. Ett valfrihetssystem för komvux innebär både att det finns någonting att välja på och att individens frihet blir större än den är . Under alliansregeringens första period, 2006–2010, arbetade den så kallade . Den pekade på möjligheten för vuxenstuderande att välja friare än vad de på många håll kan . Både i större och mindre kommuner finns det spännande exempel på hur man ökar människors valfrihet i form av en vuxenutbildningspeng och så vidare, och ser detta som en viktig del att sprida på än fler håll i . Det är otroligt viktigt att det görs lättare att läsa in yrkeshögskolebehörighet för alla de elever som har gått de högskoleförberedande programmen. På ett sätt kan man säga att eleverna kanske hade gjort mer informerade val om de haft en bättre vägledning från början, men när livet bjuder på olika inslag i form av utmaningar behövs möjligheten att ta sig an ett nyväckt intresse – eller om man ser ett nyväckt behov på arbetsmarknaden – genom att utveckla sina kompetenser. Då krävs ett annat system än , som är öppet och har fler vägar framåt. trattas allting ned mot högskolebehörighet på ett sätt som inte skulle behövas, eftersom yrkeshögskolebehörigheten är en annan viktig del att lyfta fram. behöver också ges förutsättningar att verka långsiktigt, till exempel genom längre tillstånd. Där har regeringen lyssnat på en del av de utmaningar som finns, men man skulle kunna gå ännu längre när det gäller detta. hade vi ett gemensamt utskottsinitiativ som handlade om eftergymnasiala utbildningar för människor med intellektuell funktionsnedsättning. I debatten den dagen – , tror jag att det var – var vi väldigt glada över denna möjlighet. Jag skulle gärna vilja skicka med några frågor till Socialdemokraternas debattör: har det gått när det gäller denna fråga, och hur ligger den till? Vad är på gång? Vad är det för olika delar man från regeringens sida avser att lyfta fram? Man vill nämligen säkert sätta en del ytterligare spår efter , som ju går mot sitt slut. Från sida har vi än en gång lyft fram och velat peka på de stora problemen med att personer med intellektuell funktionsnedsättning på olika sätt behöver på sig för utbildning. Vårt studiestödssystem motsvarar inte den utbildningstakten på det sätt som det skulle behöva göra, och därför vill vi lyfta fram detta. Det gör vi i en av våra reservationer i dagens betänkande. För och Alliansen är det oerhört viktigt att vuxenutbildningen blir en möjlighet till olika vägar framåt. Det satsas väldigt mycket i vårt land på olika former av arbetsmarknadsutbildningar och vuxenutbildningar, och man skulle kunna ha ett mer samlat system – en samlad struktur för möjligheten att som enskild individ, under hela sitt yrkesverksamma liv, ha större makt över de möjligheter man kan få. Vi har ett antal förslag i våra reservationer. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservationerna 14 och 16. 55 (V): Jag skulle vilja börja med att tala om vikten av att vi satsar på vuxenutbildningen. Jag vill också framföra att det är väldigt positivt att det återigen görs satsningar på vuxenutbildningen på ett annat sätt nu när och regeringen gör gemensamma budgetar. När det gäller distansutbildningar skulle jag säga att det är en av de viktigaste frågorna inom vuxenutbildningen . Allt fler inom den kommunala vuxenutbildningen studerar på distans. beskriver i sin lägesbedömning att andelen distansstuderande har ökat från ett par procent till dagens . Distansutbildningar är dock tyvärr alldeles för ofta sammankopplade med besparingar på personal och lokaler. Skolinspektionen pekar i en undersökning på att de som erbjuder distansutbildningar ofta ställer höga krav på studiedisciplin hos de studerande, medan möjligheten till lärarstöd tyvärr brister. Andelen som gör avbrott i sina studier är också väldigt stor när det gäller bland annat de som studerar på distans. har gjort en uppföljning av orsakerna, och det konstateras att en vanlig orsak är hur utbildningen är organiserad. Hur tydlig struktur man har och hur pass flexibel man är som organisation påverkar alltså antalet avhopp. ser positivt på de möjligheter som finns genom distansstudier och som många erbjuds att ta, men när det kombineras med otydliga system, vinstjakt och marknadsanpassning blir detta i stället en del av ett systemfel. För att distansstudier ska fungera som det är tänkt och finnas där för de studerande som behöver den typen av flexibilitet krävs det ett ordentligt regelverk som reglerar rätten till undervisningstid och lärarstöd och som skyddar de studerandes intressen. Vi menar därför att regeringen bör utreda regelverken kring distansutbildningar inom vuxenutbildningen. Det finns en annan fråga som brinner för i dessa sammanhang, och det är en rättighetsfråga. För är det viktigt att alla människor har rätt till flera chanser och likvärdiga möjligheter till utbildning. vet vi att den som är äldre och studerar ofta har högre omkostnader och svårare att få ekonomin med studiemedel som huvudsaklig inkomst att gå ihop. Inköpen av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studerande, inte bara för de äldre. Att den som studerar inom vuxenutbildningen måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. För den som läser samma utbildning under tonåren kostar det ingenting. kan det ibland också vara problem att få tag på vissa böcker när de har sålt slut. Biblioteken köper förstås inte heller in tillräckligt många exemplar av varje bok för att det ska räcka till alla; det vore kanske inte möjligt att göra. Om huvudmännen köper in böcker underlättar det även för lärarnas planering, eftersom de då vet vilka böcker de kommer att arbeta med . Vi menar därför att regeringen bör ställa krav på att det inom all utbildning som omfattas av skollagen ska tillhandahållas kurslitteratur kostnadsfritt för eleverna. För är det viktigt med elevassistentutbildningar. Det handlar om att man ska få koncentrera sig på det man är utbildad till att göra. Därför ser vi positivt på att det finns olika yrkeskategorier inom skolan som kan avlasta bland annat lärarna. har det inrättas flera elev- och lärarassistentutbildningar, och detta tycker vi är lovande eftersom det är viktigt att de som avlastar lärarna också har kompetens att arbeta med barn och i en skola. Vi ställer oss inte negativa till att ge riktat stöd till denna typ av utbildningar. Utbildningarna till elev- och lärarassistent bör därför utvärderas för att man ska vara säker på att de sker på ett korrekt sätt. Även om vi alla här inne, tror jag, är positiva till detta är det viktigt att följa upp och utvärdera hur det här systemet fungerar och om personalen faktiskt får rätt kompetens för att arbeta med rätt frågor inom vuxenutbildningen. En annan utbildning som man kan nämna är undersköterskeutbildningen. tillhandahåller olika slags specialistinriktningar inom undersköterskeutbildningen. Det som är märkligt är dock, när det gäller till exempel utbildning inom demens eller palliativ vård, att det saknas nationella riktlinjer. Olika lärosäten måste alltså uppfinna hjulet på nytt. I bästa fall tar de del av varandras goda exempel. Oavsett vad man tycker om huvudmannaskapet för vuxenutbildningen måste man ju tycka att det bör finnas nationella riktlinjer för specialistutbildningar för undersköterskor. Vi menar att regeringen bör ta fram förslag om det. vill jag komma in på sfi-frågan som har varit väldigt aktuell. Ni såg kanske Kalla fakta där man rapporterade om en oseriös aktör, en privat aktör, som i princip har satt i system att bedriva en utbildning med väldigt låg kvalitet för att göra vinst på våra skattepengar. Det här är inte det första eller tyvärr det sista fallet där oseriösa aktörer enbart kommer in i vårt utbildningsväsen för att göra pengar på våra skattepengar. Det här måste det sättas stopp för, menar vi. ser bildning, språk och kunskap som verktyg för att kunna leva i ett fungerande system – för att kunna få sina rättigheter tillgodosedda, för att kunna tillägna sig nya kunskaper, för att kunna arbeta och ta sig fram i livet samt, vilket kanske är viktigast av allt, för att aktivt kunna delta i det demokratiska samtalet. På samma sätt som den svenska skolan har ett kompensatoriskt uppdrag ska svenska för invandrare också fungera kompensatoriskt och utjämna skillnader mellan olika grupper i samhället. Det finns dock flera tecken på att det inte alltid fungerar så i praktiken. I en debatt som domineras av förslag om sänkta löner och enkla jobb finns lite utrymme för en syn på sfi som något som har högre ambitioner än att nyanlända enbart ska lära sig språket för att kunna arbeta. Vi menar att målsättningen med sfi – att de studerande ska lära sig språket, vilket möjliggör ett aktivt deltagande i såväl arbetsliv som vardagsliv och samhällsliv – måste värnas och vara överordnad enbart sysselsättningspolitiska mål. Det finns många brister med dagens sfi-utbildning, och utbildningen kritiseras ofta, även av oss. finns många exempel på att det funkar bra runt om i landet och att sfi har haft en avgörande roll för att inkludera människor i samhället. I grunden skulle jag säga att kritiken i många fall bottnar i dels att sfi-utbildningen har en väldigt svår uppgift att genomföra, dels att området inte har varit tillräckligt prioriterat politiskt sett vare sig när det gäller det politiska sakinnehållet eller resursfördelningen. En konsekvens av det är att av dem som är lärare på sfi har behörighet att undervisa. Därför menar vi att det behövs en generell kompetenshöjning. Min talartid har tagit slut, så jag ska försöka korta ned anförandet ganska rejält. Jag vill avsluta med att tala om rätten till sfi. Som ni vet gäller rätten att studera sfi från den dag som du har fått uppehållstillstånd och som nyanländ har registrerats i en kommun. har länge drivit kravet att återinföra sfi från dag ett. har drivit den här frågan för att vi anser att asylsökande ska få läsa svenska från den dag som de lämnar in sin asylansökan i . Ett projekt som kallas från dag ett infördes som en kompromiss mellan regeringen och . Reformen innebar att resurser avsattes för att studieförbunden skulle kunna bedriva svenskundervisning för asylsökande i studiecirkelform. Det har varit väldigt bra. Det är en välkommen satsning. Men det kan inte jämställas med eller ersätta sfi. Därför måste lagen förändras så att utbildningen tillgängliggörs från dag ett. För att komma åt de brister som råder inom sfi behöver, menar vi, utbildningen reformeras i grunden, och tillräckliga resurser måste tillsättas. Det kommer vi att fortsätta kämpa för. Jag ber om ursäkt för att jag har dragit över tiden. Jag yrkar bifall till reservation 20. 56 (S): Jag vill först yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. Varför är det viktigt med vuxenutbildning? Och varför är samhällets stöd till vuxnas utbildning viktigt? Ett kort svar är att vuxenutbildning är en nödvändighet i ett modernt kunskapssamhälle där behovet av kunskap och kompetens förändras och utvecklas, framför allt därför att samhället, som land och världen förändras. Ett annat svar är att utbildning för vuxna är viktig för att ge en grund för arbete, en plattform för fortsatta studier eller vägen till ett nytt yrke. Ett tredje skäl är behoven på arbetsmarknaden och bristen på arbetskraft inom vissa yrken. som vi har arbetslöshet ökar antalet lediga platser. Just nu finns det ca 100 000 lediga jobb i . Ett stort antal rekryteringsförsök misslyckas på grund av att de som är arbetslösa inte har den kompetens som efterfrågas. Då måste matchningen på arbetsmarknaden fungera bättre och människor ha möjligheter att skaffa sig den kompetens som efterfrågas. Det här är också bakgrunden till att regeringen sedan den tillträdde har genomfört en omfattande utbyggnad av vuxenutbildningen och och kommande år fullföljer den satsningen. Det kan jämföras med och ställas i kontrast till vad som skedde under den förra, borgerliga regeringen. Ett av de första besluten man fattade var att kraftigt skära ned på antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen och minska möjligheterna att läsa upp sin behörighet för vidare studier. Vuxenutbildningen fick mest anpassa sig efter konjunkturläget. I lågkonjunktur och finanskris ökade man på antalet platser, och när tiderna blev bättre drog man ned på platserna. För kommunerna som skulle ansvara för att genomföra utbildningen blev konsekvenserna en ryckighet i planeringen och en osäkerhet om hur länge det statliga stödet skulle finnas. Resultatet blev att vuxenutbildningen drogs ned och dörrar stängdes för dem som ville studera. I budgeten redovisade den här regeringen ett kunskapslyft för som omfattar 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning, inom , inom folkhögskolan samt inom universitet och högskolor. Yrkesutbildningen för vuxna byggs ut med över 30 000 platser i en ny regional form för att bättre möta arbetsmarknadens behov, motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft och ge möjligheter till omskolning eller till att komplettera en tidigare utbildning. I det ingår också resurser för att både stärka kvaliteten i utbildningarna och bredda utbudet. Det handlar om en fortsatt utbyggnad av den framgångsrika vars utbildningar ger kvalificerad yrkeskompetens och kan möta kompetensbrister, vilket därmed ger studerande jobb och företag möjligheter att växa. Fullt utbyggd kommer att ha utökats med ca 14 000 platser utöver vad som har beslutats. Satsningen på folkhögskolor fortsätter. Det innebär fler platser på allmänna och särskilda kurser men också på de studiemotiverande kurserna. Elever inom komvux har ofta önskemål om yrkesutbildningar som leder till arbete . Regeringen gav därför i uppdrag att ta fram nationella yrkespaket som kan leda till snabbare vägar till jobb. Det arbetet har lett till att det nu finns 51 olika nationella yrkespaket som kan användas inom den kommunala vuxenutbildningen. Paketen innehåller en kombination av kurser som ska svara mot de kompetenskrav som ställs på arbetsmarknaden. Och de har tagits fram tillsammans med branscher och branschföreträdare. Det handlar om paket med yrkesutbildningar inom vård, bygg och anläggning, industri och olika servicetjänster i servicesektorn. En person som väljer att gå ett sådant nationellt yrkespaket kan vara trygg med att utbildningen består av kurser som motsvarar kraven för att få en anställning. Paketet kan också, genom ytterligare påbyggbara kurser, leda till en gymnasieexamen – om man inte redan har en sådan. Det här är en innovativ, spännande och flexibel väg att utbilda inom bristyrken, möta arbetsmarknadens behov och få nationellt likvärdiga krav i utbildningen. Som socialdemokrat är jag stolt över de satsningar som görs på vuxnas möjligheter till utbildning. Jag blir lite bekymrad över de borgerliga partiernas förslag på att återigen dra ned ambitionerna för vuxenutbildningen. Moderater och än mer liberaler ville i sina budgetförslag minska resurserna till yrkesvux. Liberalerna ville mer än halvera regeringens förslag till satsning. Båda partierna lanserar i stället uppbyggandet av en ny skolform, en yrkesskola, men med lite olika inriktningar. föreslog inga förändringar i anslagen till vuxenutbildningen. Men de föreslog besparingar i anslagen till kommunerna med nära . Då finns det all anledning att känna oro för hela vuxenutbildningen i . står vi snart inför ett val. Det väcker naturligtvis frågor om vad som kommer att hända med vuxenutbildningen och , om det skulle bli ett regeringsskifte. Därför vill jag ta chansen att fråga alliansföreträdarna: att återgå till att se vuxenutbildningen som en verksamhet som ska öka i dåliga tider och försvinna i bättre? Eller ska vi fortsätta arbetet med att skapa permanenta platser inom den regionala vuxenutbildningen? Det är platser där man kan utbilda för bristyrken, möta företags behov av kompetens och lösa matchningsproblematiken på arbetsmarknaden. Vad kommer att hända med de regionala yrkesvux som etableras mellan många olika kommuner i samma arbetsmarknadsregion och där man möter företagens behov? Kommer de att finnas kvar, och kommer de att utvecklas? Hur ser allianspartierna på yrkespaketen? Kommer de att finnas kvar vid ett eventuellt regeringsskifte? Och kommer de i så fall att kunna användas som det är tänkt i den kommunala vuxenutbildningen, som en snabb väg in på arbetsmarknaden? Eller tänker ni använda till att utreda, förbereda, besluta om och därefter bygga upp en ny skolform – yrkesskolan – som ska erbjuda samma sak som erbjuds inom den regionala vuxenutbildningen, och det som matchningsproblemen på arbetsmarknaden växer? Socialdemokraternas uppfattning är att utbildning ska vara tillgängligt för alla genom hela livet. Det förutsätter fler platser, fler möjligheter till utbildning i hela landet, fler vägar in och en vuxenutbildning som öppnar dörrar. På det sättet kan en arbetslöshet brytas. På det sättet kan fler få en ingång till arbetsmarknaden eller fortsätta sina studier. På det sättet ökar vi också människors och individers frihet. Vi behöver en god vuxenutbildning. Jag fick en direkt fråga från om vårt tillkännagivande om eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Jag vill gärna svara på den. Det var en viktig diskussion vi hade. Företrädare från både Socialdemokraterna och var djupt engagerade i frågan. har den utredare som har till uppgift att på olika sätt se över regelverket för vuxenutbildning fått ett tilläggsuppdrag som också berör just den frågan. Utredningen kommer att presentera ett slutbetänkande det här året. Efter det kommer beredning, remissförfarande och sådant. Det betyder att frågan inte kommer att lösas under den här mandatperioden. Men jag tror att diskussionen och frågeställningarna kommer att vara väldigt levande, både i remissarbetet och i den fortsatta diskussionen mellan partierna i utbildningsutskottet. Frågan är alltså på rull. Jag ville svara på det eftersom det var ett gemensamt tillkännagivande och en viktig fråga som engagerar många. Jag ber om ursäkt om jag har dragit över tiden. Men när hjärtat är fullt av något blir det så . 57 i (C) replik: Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är en mycket viktig fråga och, precis som sa, en fråga där det råder bred politisk enighet. Flera företrädare i våra utskott och i våra partier har jobbat hårt med frågan . Det känns bra att utredningen kommer att komma med någon form av betänkande . frågade också allianspartierna på vilket sätt vi kommer att stärka vuxenutbildning framöver, inte minst yrkesvux och yrkeshögskola. För del är svaret att det är oerhört viktigt att det finns kompetensförsörjning och att individer ges möjlighet att utvecklas på olika sätt.