prot · H50966 · 2018-02-02 00:00:00 — har identifierat ett antal vinterkritiska sträckor där extra åtgärder vidtas. Det kan exempelvis vara kritiska backar där det går mycket tung godstrafik eller avsnitt som ofta sätts igen av snödrev. Det är inte enbart vinterväghållningen som avgör framkomligheten på de statliga vägarna . Det är även viktigt att såväl fordon som förare är förberedda och vidtar de åtgärder som väglaget kräver. Att använda vinterdäck med rätt mönsterdjup är en viktig åtgärd, liksom att planera sin färd efter väderleksförhållanden. har remitterat ett förslag om utökade vinterdäckskrav för tunga fordon för att minska risken för olyckor och blockerande fordon, och frågan bereds . För att stärka svenskt trafiksäkerhetsarbete initierade regeringen en nystart av nollvisionen och lade fast en inriktning för det fortsatta arbetet. Som exempel på konkreta åtgärder kan nämnas förbud mot handhållen mobiltelefon under körning och ökningen av de ekonomiska ramarna för infrastrukturen i kommande planperiod med , vilket möjliggör kraftfulla satsningar på utveckling av infrastrukturen och däribland trafiksäkerheten. Jag vill även framhålla att kostnaderna för vinterväghållningen varierar med hur vintervädret utvecklar sig och hur mycket insatser som behöver genomföras för att hålla vägarna i skick. genomför alltid vinterväghållning så länge behov finns. Även om de totala kostnaderna blir höga avbryts inte verksamheten. Sammantaget kan jag konstatera att har väl utarbetade rutiner för hur vinterväghållningen ska utföras och för hur resultatet följs upp. Förbättringar och utveckling av verksamheten pågår också på flera olika plan för att säkerställa en god framkomlighet, bland annat inom arbetet med nollvisionen men även i dialog med branschen. Att de statliga vägarna har god framkomlighet är en viktig fråga för regeringen, och jag avser att fortsatt följa frågan. 32 (M): Tack för svaret, statsrådet! Jag tänkte börja med . Jag har två goda vänner, och . De är väldigt erfarna och har kört lastbil mycket länge; de är . körde de till från . har kört den sträckan – jag tror att det är ett trettiotal år. åkte de på , svängde vänster vid Tönnebro och åkte sedan väg 83. Det var blixthalka hela söndagskvällen. sa: Det var tur att det var jag och , två erfarna chaufförer, som körde. Sedan kom de upp till E14. Där var det också blixthalka. De körde vidare över den norska gränsen, och på den norska sidan var det inte blixthalka. I samma klimatzon och på samma väg – E14 är en otroligt viktig nationell väg – var det blixthalka hela vägen på den svenska sidan och mycket gott väglag på den norska. Det visar att har stora problem med vinterväghållningen. Jag blev kontaktad av många, inte minst i åkerinäringen, som sa: Du måste agera, ! Veckan träffade jag därför åkerinäringen. Vi hade ett möte i där och Maskinentreprenörarena, den organisation som organiserar de företag som faktiskt sköter vinterväghållningen, var med. En av åkarna berättade att hans pappa startade företaget 1950. Han har alltså rätt många års erfarenhet, och han sa att han aldrig varit med om sämre vinterväghållning än . Konsekvenserna har vi sett. Vi har sett E4:an vid stängas av i på grund av blixthalka. Vi har sett en skolbuss åka av vägen utanför – i i var det. Vi ser hur långtradare efter långtradare fastnar. Detta, herr talman, är fruktansvärt. har fyra årstider, och man måste som medborgare kunna förvänta sig att vinterväghållningen fungerar i hela . har naturligtvis inte suttit på sina händer, utan man har granskat vinterväghållningen. Man har granskat de krav som är uppsatta, och sedan har man anlitat en konsult som fysiskt har åkt runt och granskat hur har följt upp sitt uppdrag. Eftersom internet inte blev någon fluga kan vi gå in på Youtube och se filmen av den sträckningen på . Det är uppenbart att det brister i kontrollen. Det är alltså inget fel på de krav som har ställts, utan de är jättebra. Skulle kraven följas skulle vi slippa se skolbussar med barn åka i diket. Jag hade önskat en lite, lite mer ödmjuk attityd från statsrådet. Man hade kunnat säga att det finns stora problem på området. Man hade kunnat säga att brister i sin uppföljning. Detta var också något Maskinentreprenörerna och var överens om när vi träffades i ; de sa att det nog inte är fel på kraven utan att problemet är att de inte följs. Problemet är också att det inte sker någon uppföljning. Den mätning som gjordes visade att E16 var halare än en halkbana. Vid den kontroll som gjordes var alltså E16 halare än en halkbana! Det säger ju sig självt att man måste vidta konkreta åtgärder för att få ordning på detta – av många olika skäl. 33 Statsrådet (S): Jag tackar för engagemanget. Jag är faktiskt, precis som , djupt engagerad i att trafiken ska vara säker. Jag gillar att köra bil och färdas mycket på såväl småländska vägar som runt omkring i landet, och jag tycker att det ska vara säkert. Därför har jag engagerat mig i dessa frågor, vare sig det handlar om mobiltelefoni under färd eller vinterdäckskrav. När tunga fordon inte har vinterdäck förorsakar det inte bara olyckor, utan det blockerar dessutom snöröjningen. Jag tycker att det är jätteviktigt att vinterväghållningen fungerar bra. Jag tycker att det är bra att nu utrustar alla med gps. Det har ju funnits en debatt här i där en del kollegor till har ifrågasatt den tuffa kontrollen från för att man tycker att den är lite för hård. Jag tycker att kontrollen är bra – vi ska veta vart skattebetalarnas pengar går, och vi ska se till att de tjänster vi betalar för blir utförda. Det är dock viktigt att påpeka att det inte är som utför detta. All snöröjning upphandlas i konkurrens. bedriver ingen snöröjning i egen regi, utan det är privata entreprenörer som genomför den. Jag undrar om tycker att denna fråga ska tas upp, alltså huvudmannaskapet för snöröjningen. Jag tror inte att det är aktuellt . Jag vill hoppas och tro att maskinentreprenörer och åkerinäringen har goda möjligheter att fullfölja uppdraget. Det är viktigt eftersom låter en tredje part granska transporterna och att entreprenörerna startar i rätt tid. Man ska kunna se om det är sand eller salt som hälls ut. Allt sådant mäts nu och följs upp. Det är till och med så att man kan få vite på 20 000–, beroende på storleksförhållanden, om man inte fullföljer det uppdrag man har. Jag tycker att det är självklart att ska använda de styrinstrument som finns. Det är viktigt att entreprenörerna fullföljer uppdraget. Det är också viktigt att man säkerställer att vi har bra vinterväghållning på våra vägar, inte minst i ett läge där vi vet hur avgörande detta är för trafiksäkerheten. Om det finns brister är det bara bra om åtgärdar dem. Jag har själv haft en dialog med maskinentreprenörer, åkeriföretag och många andra. Jag noterar att vissa har varit lite fundersamma över vårt krav på vinterdäck, men jag ser det inte som att detta står i motsatsställning till att förbättra vinterväghållningen. Jag ser det i stället som att båda är insatser som förbättrar förutsättningarna för en fungerande vinterväghållning. Jag noterar också att detta inte är en budgetfråga – och jag själv vet detta, men det är viktigt att veta för dem som eventuellt följer debatten på tv. Det är inte som det kanske har varit i en del kommuner – att man inte kan snöröja när pengarna tar slut. I staten är det så att ska fullfölja vinterväghållningen, och det må kosta vad det kostar. kommer det ändå alltid att komma någon mild vinter så att det jämnar ut sig. Vi kan också se att det varierar budgetmässigt över åren. Det varierar dock inte över mandatperioderna, så kvaliteten på vinterväghållningen avgörs uppenbarligen inte av vilken regering som styr. Vi kan däremot konstatera att under denna regering har ökat uppföljningen via gps, för att kontrollera att de privata entreprenörerna fullföljer sitt uppdrag, genom tredjepartskontroller, för att säkerställa att man också gör detta, samt genom sanktionsmöjligheter. Jag tycker att det är avgörande att vi har fungerande vinterväghållning. Jag tycker också att det är viktigt att vi använder den professionalitet och kompetens som finns hos åkerier och maskinentreprenörer och att dessa är med och ger råd om vilken utrustning vi ska ha för att få bästa möjliga vinterväghållning. har haft synpunkter på , och det kan jag ha respekt för. Men – återigen – ingen ska tveka vad gäller regeringens mål: Vi ska ha väl fungerande vinterväghållning. Det är helt nödvändigt för trafiksäkerheten. 34 (M): Vi är alltså överens om att vi ska ha en väl fungerande vinterväghållning i . Det som vi möjligtvis inte är överens om är huruvida detta fungerar. Jag hoppas att infrastrukturministern har så många goda medarbetare att han kan ta fram ett underlag och titta bara på den senaste månadens händelser i . Polisen gick till och med ut och varnade för att det var sådan blixthalka på att man avrådde bilister från att ge sig ut. Polisen gick ut och sa: Ge er inte ut på vägarna! Det är ett normalförhållande med vinter i . Det är ingenting som plötsligt inträffar, utan det är ett normalförhållande. Det finns säkert inte någon quick fix på detta, men jag noterar till exempel att antalet plogbilar i är mindre än vad det var 1992. Man kan effektivisera mycket, men det är svårt att effektivisera bort plogbilar. När det snöar, och när det finns en väg, måste man ploga och halkbekämpa. Jag körde själv ut på , det var nog mellan jul och nyår. Jag har en fyrhjulsdriven bil med dubbdäck, men det var som att åka på en halkbana. Verkligheten slår alltid retoriken i denna kammare. Verkligheten slår alltid önsketänkande. Verkligheten – inte önsketänkande – är det som påverkar den som kör. Uppenbarligen fungerar inte vinterväghållningen. Jag roade mig med att inför denna debatt titta på vilka värsta exempel jag skulle välja. Det fanns så många exempel att jag knappt kunde välja något, men när skolbussar åker av vägen tycker jag att det har gått för långt. Erfarna åkare, som har drivit sitt företag , berättar hur dåligt det har varit , och denna situation är helt enkelt inte godtagbar. Jag noterar också att maskinentreprenörerna har gett mig exempel där de som utför snöröjningen kanske hade ansvar för men i stället har ansvar för , med i princip samma betalning. Det innebär per definition att det tar dubbelt så . Vi är helt överens om att noggranna uppföljningar av entreprenörerna ska ske. När man upphandlar och köper en tjänst ska man självklart få det som man har beställt. Om en entreprenör – oavsett om det är ett statligt bolag eller en privat entreprenör – inte levererar den tjänst som vi har beställt ska det utgå vite med ett rejält belopp. Om entreprenören fortfarande, efter att den har fått ett kraftigt vite, inte har förstått att den ska leverera förutsätter jag att man säger upp avtalet med entreprenören. Det handlar om liv och död. Det handlar om arbetsmiljö för alla de chaufförer som sitter i sina bilar och faktiskt är beroende av att E4:an fungerar. Backen mellan och kallas för övrigt ”svenskbacken” av yrkeschaufförerna. Det är där lastbilarna halkar. Det är i denna backe som lastbilarna fastnar på grund av att man på den svenska sidan inte utför halkbekämpning tillräckligt väl. I detta läge skulle jag önska att statsrådet vidtar mer konkreta åtgärder. När det gäller däckfrågan tycker jag att det är jätteintressant att regeringen består av och Socialdemokraterna. Det är bra att statsrådet säger att däcken har betydelse. Då är det fullständigt obegripligt att man över huvud taget kan tillåta kommuner att ha dubbdäcksförbud för privata personbilar. Kombinationen av usel vinterväghållning – E4:an är halkigare än en halkbana – och att bilister förbjuds att köra med dubbdäck går emot nollvision om antalet döda i trafiken. 35 Statsrådet (S): Jag noterar att och jag är eniga om vikten av uppföljning och tuffa sanktioner mot dem som inte fullföljer uppdraget. Jag delar den uppfattningen. Jag är själv oroad över att hetsen i trafiken har ökat och över annat trafikbeteende som i sig gör att vi riskerar att få en försämrad olycksstatistik. Å andra sidan är det med det underlag som vi har svårt att hävda att det skulle inträffa fler olyckor. I uppföljningen av nollvisionen kan vi konstatera att det är färre än någonsin som skadas eller dör i trafiken. Ett av skälen till att jag vill gå fram med förslaget om vinterdäck på samtliga hjul på tunga fordon är just att vi har sett ett antal olyckor där tunga fordon är inblandade. Inte minst är det så att utländska åkerier har sämre däckkvalitet, vilket märks i . I relation till – på tal om Norgebacken eller Sverigebacken – bör vi veta att man i har en sådan lagstiftning om vinterdäck. Jag har ännu inte förstått om är för eller emot att vi ska införa krav på vinterdäck. Jag tycker att det är viktigt, eftersom den skada som ett tungt fordon kan åsamka om man inte har rätt kapacitet att väja undan eller att bromsa är väldigt stor. Därför är det viktigt för mig att se till att få stöd för att kunna genomdriva kravet på vinterdäck. Det är naturligtvis också viktigt att vi säkerställer att denna kontroll finns i hela landet samt att kapaciteten finns i hela landet. Jag inser – och jag tror att också gör det – att det finns en balans mellan behov av att göra effektiva upphandlingar och de resurser som finns till förfogande, inte minst i norra , för entreprenörer som ska kunna fungera på en marknad. Jag tänker fortsätta den dialog som jag har haft med åkerinäringen för att säkerställa att vi har rätt resurser för detta. Jag tror inte att detta är ett område där ska börja att i egen regi bedriva underhåll eller vinterväghållning. När det gäller järnvägsunderhållet har vi dock valt att gå en väg som innebär att vi ökar egen kapacitet. Vi har alltså inte några skilda uppfattningar. Däremot har vi möjligtvis olika erfarenheter av och åsikter om huruvida det var bättre . Jag noterade inför denna interpellationsdebatt att jag tittade tillbaka på några interpellationsdebatter som min moderata företrädare, , deltog i. Det var likadant då – det var många anekdoter om sträckor, där åkare talade om att detta var det sämsta . Jag kan ha respekt för det, men jag konstaterar att mätmetoderna är bättre . Man har bättre kontroll på leverantörerna. Man har bättre indikatorer på när man ska göra insatser. Men man måste naturligtvis också stenhårt följa upp så att insatserna också genomförs. Om detta skulle innebära att man får kapacitetsproblem på grund av andra utmaningar som finns i åkerinäringen måste vi vara beredda att diskutera det. Jag är inte beredd att äventyra säkerheten på våra vägar genom att vi har brister i vinterväghållningen. Det är därför jag har fört en djup dialog med om vinterväghållningen i norra , där enskilda väghållare åtminstone har haft utmaningar med att säkerställa att snöröjningen kan fungera på ett bra sätt. verkar dessa problem tack och lov ha löst sig. Det måste ju otvetydigt vara så att till exempel ambulanser och hemtjänstfordon ska kunna komma fram. Detta måste aktörerna lösa, oavsett om det handlar om statliga bolag, privata bolag eller en statlig myndighet. Det kravet ställer vi, och jag vågar påstå att det absolut inte finns några politiska skiljelinjer här. Återigen: Jag uppskattar engagemang i frågan och kommer själv att fortsätta engagera mig i den. Jag välkomnar all draghjälp för att säkerställa att vi får ett säkrare beteende i trafiken. 36 (M): När jag hörde förslaget om vinterdäck för tunga fordon tyckte jag spontant att det lät bra. Efter att jag sedan har satt mig in i frågan, läst på och träffat åkare förstår jag att det inte är så enkelt som att vi kan ställa krav på vinterdäck för tunga fordon för att lösa problemet, eftersom det är skillnad på personbilar och tunga fordon. Jag är glad att ministern inser att det finns en koppling mellan trafiksäkerhet, antalet döda i trafiken och däck, för om man har man den insikten borde man naturligtvis bekämpa alla idéer om dubbdäcksförbud för personbilar. Verkligheten slår som sagt retoriken. Mätningar visar att E16 är halare än en halkbana, och det borde naturligtvis förskräcka. E4:an var avstängd på grund av blixthalka. Vi kan inte ha det så. Vinterväghållning och halkbekämpning måste fungera i ett land med fyra årstider. Det måste fungera så att gods och personbilar kan flöda. Det finns en vägsträcka i som är hemskare än många andra, nämligen E4:an mellan och . När man ska åka söderut från vore det logiska att välja E4:an, men den är avstängd så ofta på grund av bilar som åkt av vägen. Därför väljer tung trafik andra vägar som är betydligt mer olämpliga att åka på. Det är bra att vi har politisk enighet om att vi ska ha god vinterväghållning. Det vore ännu bättre om statsrådet vidtog konkreta åtgärder för att säkerställa att vi har en god vinterväghållning, så att bilister, yrkeschaufförer och andra kan komma fram tryggt och säkert till sina resmål. 37 Statsrådet (S): Jag noterar att ännu inte kan ge besked om huruvida han tycker att det är bra med en vinterdäckslagstiftning eller inte, vilket är olyckligt. Jag tror att en sådan lagstiftning vore bra ur trafiksäkerhetssynpunkt. Både och jag måste ha vinterdäck på alla fyra hjulen på våra fordon som vi framför, och jag tycker att det är rimligt att det också gäller tunga transporter. Detta är en fråga som är viktig för mig. En av de första frågor som jag motionerade om när jag kom in i var frågan om vinterdäck, då jag vet att det är helt avgörande för förmågan att rädda liv och undvika kollisioner att kunna bromsa . När det gäller rapporten, som jag lovade att återkomma till, ska man vara medveten om att det riktats en hel del kritik mot hur den är konstruerad. VSP, som gjorde rapporten på uppdrag av , har fått en hel del kritik från för hur man sammanfattar rapporten och vilka tolkningar man gör. Som jag har förstått finns det också en hel del felaktigheter i rapporten. Det må vara som det är med detta. Som statsråd tänker jag inte bedöma huruvida rapporter och underlag är felaktiga eller inte, men jag tycker att det är bra att också åkeriföretagen själva bidrar med att ta fram ett bättre underlag. Det är viktigt att dialogen mellan och näringen fungerar, och jag är själv djupt engagerad i den. Ingen ska tveka om att vi sätter trafiksäkerheten främst. Det kommer att vara avgörande vare sig vi talar däck, mobiltelefoni eller alkoholkontrollerna, som vi nu ökar med automatiserade alkobommar i våra hamnar och på andra ställen. Det gäller naturligtvis också en väl fungerande vinterväghållning. Detta är helt avgörande. Jag tror fortfarande att det är bra att det är entreprenörer som upphandlas för detta. Jag noterar att inte vill ta frågan så pass långt att vi ska ta ifrån de privata entreprenörerna detta ansvar och lägga det i statlig regi. Det kanske får bli en efterkommande debatt i så fall. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:311 om förändringar på 38 Statsrådet (S): har ställt en rad frågor till mig om de förändringar på som kommer att genomföra främst i syfte att höja trafiksäkerheten på vägsträckan mellan och . Prioriteringar av åtgärder på på aktuell vägsträcka är en fråga för Region , som i egenskap av länsplaneupprättare har uppdraget att arbeta fram förslag till en länstransportplan för den regionala transportinfrastrukturen. Åtgärder på mellan och Glössbo ingår i Region förslag till länsplan för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. Regionen har valt att prioritera detta objekt då man bedömt att vägen är ett viktigt arbetspendlingstråk. Syftet med de föreslagna åtgärderna är dels att säkerställa hög trafiksäkerhet, användbarhet och framkomlighet för trafikanterna, dels att göra vägsträckan mer tillgänglig för kollektivtrafikresenärer. Regeringen avser att fastställa ekonomiska ramar för länsplanerna . Respektive län ska sedan fastställa länsplanen efter det att regeringen beslutat om de definitiva ekonomiska ramarna för länsplanerna. Jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt. 39 (M): Det verkar som att regeringens myndighet starkt ogillar framför allt dem som bor i . Vi har sett hur man släcker ned gatubelysning. Vi har debatterat hur dåligt vinterväghållningen fungerar. Bland det senaste är alltså att man ska smalna av en väldigt viktig pendlingssträcka mellan och . Anledningen sägs vara att man vill öka trafiksäkerheten genom att göra en bred väg smal. Om så vore fallet skulle naturligtvis regeringen se till att alla vägar smalnas av i . Om det vore bra för trafiksäkerheten i skulle man naturligtvis ta bort Essingeledens dubbla filer och bara göra en fil. Vad säger då de som bor i om den avsmalning av vägen som man avser att göra? En tidigare expert på statliga Transportstyrelsen säger att det är dummaste han någonsin hört. En annan viktig aktör, räddningstjänsten i , säger: Vi ser väg 50 som en pulsåder. Vi är mycket starkt kritiska till att man smalnar av vägen. måste ju komma fram snabbt. Men och i och med att man gör det svårare att köra på , som är en så viktig pulsåder mellan , och , kommer det att ta , vilket kan få ödesdigra konsekvenser. Det är en bred fin väg som ska göras till en smal väg. Om räddningstjänsten ligger bakom ett långsamtgående fordon och det är mötestrafik kan man inte köra om. Men statsrådet säger i sitt svar att det blir säkrare vägar. Men han får gärna korrigera det. Jordbrukarna som kör på var nästan först ut med att säga att det här är ett riktigt stolleprov. Vi har en fin bred väg som ska bli smal. När jordbrukarna med sina traktorer åker ut på den kommer det att bli långa trafikköer. i reagerade kraftigt och tillskrev kommunstyrelsen, och man diskuterade detta i de politiska församlingarna. har , som är socialdemokrat och partivän till statsrådet, inkommit med en skrivelse som lyder: I remissyttrandet till nationell plan för transportsystemet framgår att Region är kritisk till såväl planerade vägavsmalningar som hastighetssänkningar på länets vägnät. Det framgår bland annat att Region välkomnar de tankar och förslag som finns om särskilda satsningar på mötesseparerad väg inom det regionala vägnätet men att man är djupt kritisk till avsmalning av väg. Man skriver vidare: Inte heller kan vi se att den faktiska trafiksäkerhetsrisken kan motivera de planerade insatserna. Det finns alltså en bred politisk enighet i om stolligheten och dårskapen att göra breda fina vägar smalare. Regeringen säger att vi ska ha större arbetsmarknadsregioner. Det är 14 000 arbetslösa i . Det säger sig självt att man måste kunna ta sig fram med alla transportslag. Som jag sa i den förra interpellationsdebatten är det otroligt viktigt med en möjlighet till en hög trafiksäkerhet. Att göra breda vägar smalare är riktigt, riktigt dumt, precis som många säger i . 40 Statsrådet (S): Låt mig först göra en reflektion. Jag är förvånad över att en ledamot i riksdag kallar statliga tjänstemän eller andra företrädare för stolliga och dumma eller vid andra invektiv. Vi borde ha ett lite mer vårdat språk i . Det handlar om myndigheter och tjänstemän som arbetar å hela vägnar, och de gör det utifrån sina förutsättningar. Jag trodde också att hade klart för sig hur ansvarsfördelningen ser ut. Det är Region som tillsammans med prioriterar vilka projekt de vill ha i länsplanen. Regeringen fastställer bara ramen och objekten och går inte in och ser på vägavsmalningar, hastighetssänkningar eller andra åtgärder. Detta är något som ni själva får hantera. Om regionen har en annan uppfattning än vad man har skickat in till regeringen när det gäller nuvarande länsplan är man välkommen att återkomma till regeringen med korrigeringar. Det kan innebära förändringar och förseningar, vilket naturligtvis också jag inser. Men det är regionen som själv avgör prioriteringarna. Vad regeringen har gjort är att öka länsplaneanslaget så att regionen får mer resurser än tidigare för att kunna arbetsmarknadsförstora eller förbättra tillgängligheten. Jag är väl bekant med hur viktigt det är med fungerande pendlingsstråk.