prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — För många är skogen en livsinvestering. Det är en investering som många vårdar hela livet för att kunna leva på som pension, bland annat. Enligt är det många skogsägare som står på tur för att få ersättning för sina skyddsvärda skogar. Det är en kö av skogsägare. Därför undrar jag hur ni tänker er att ersättningen ska kunna fortsätta betalas ut och hur fler som ännu inte får den här ersättningen ska kunna få den framöver. 105 (M) replik: Jag tackar , inte minst för att hon lyfter fram äganderätten. Den första frågan var om det inte finns 2 miljarder mer man kan stoppa in i hoppfulla åtgärder. Jag skulle vilja säga att man ska se budgeten som en helhet där vi lägger ytterligare 1,1 miljarder på de gröna näringarna, som verkligen visar att de kan vara ett väldigt vackert internationellt exempel på hur man minskar miljöutsläppen och klimatutsläppen. Där kan vi verkligen tjäna som ett föredöme. När det gäller biståndssidan har jag sagt att vi satsar 1 miljard mer än övergångsbudgeten på att minska koldioxidutsläppen internationellt, det vill säga komma till rätta med sjukdomen. Och så till favoritfrågan, äganderätten! Här vill jag vara extremt tydlig. Om staten ianspråktar mark och förhindrar brukande ska det utgå ersättning. Tyvärr har vi under den gångna mandatperioden sett hur regeringens politik lett till en osäkerhet för dem som gör ett så otroligt viktigt arbete för både klimatet och den biologiska mångfalden i våra skogar. Det är långsiktigt brukande av familjer i flera generationer som har skapat de fina värden som så många nu vill skydda. Vi stoppar därför nyckelbiotopsinventeringarna till dess att de kan ske på ett rättssäkert sätt. Jag vill också påminna om att det finns flera sätt att utge ersättning till dem som inte fullt ut kan bruka sin mark. Det kan till exempel handla om skogsbytesprogram, som Alliansen har lanserat att man vill återinföra. 106 (V) replik: Allmän miljö- och naturvård Det var lite det jag ville komma till, för det är detta man har att välja mellan: antingen att sluta skydda skogen som vi har och som vi behöver skydda eller att sluta ge ersättning till dem som har skyddsvärd skog. Ni verkar välja det första alternativet. Jag hoppas då att vi hittar en lösning på detta så snart det bara går. Ni pratar om budgeten som en helhet. Jag undrar hur skattesänkningar som det sjätte jobbskatteavdraget på något vis skulle kunna hjälpa miljön. Jag kan inte se det. Jag funderar också på det scenario vi nu går mot, när vi ser att vi bara kommer att nå 2 av våra 16 nationella miljömål. Det är en väldigt kortfattad budget ni har lagt fram. På vilket sätt ser ni att vi ska nå de målen, eller ser ni helt enkelt att vi inte ska ha kvar de nationella miljömålen? 107 (M) replik: Vi ska självklart ha väldigt ambitiösa miljömål och sträva efter att leva upp till dem, även om vi har sett en oroväckande utveckling . Vi ska inte sluta skydda, men vi måste ha lite sans i debatten. Vi kan konstatera, utifrån regeringens egna skrivningar i strategin för skogsprogrammet, att av skogsmark är undantagen från bruk. Frågan är: Hur mycket vill man egentligen undanta? landade i våra fack här i en ny utredning från , som har konstaterat att arbetet med skydd av skog till stor del har varit fokuserat på kvantitet i stället för kvalitet och att det behövs en ändring där. Slutligen: Det sjätte jobbskatteavdraget ger mer pengar i plånboken för konsumenter. Mer pengar i plånboken tillsammans med större kunskap och medvetna val kan verkligen göra stor skillnad i klimatarbetet. 108 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill än en gång påminna ledamöterna om att vi inte duar varandra i talarstolen och att vi använder förnamn och efternamn vid tilltal. 109 (S): I området kring i bygger befolkningen sina hus på höga pålar. Det området har under årtusenden varit utsatt för svåra översvämningar. Det är inget konstigt. Det ligger vid , som rinner från hela vägen ned till . Men har översvämningarna blivit mycket värre. Det har blivit mer oväder, och vattnet har stigit . Det blir i princip högre varje gång tidvattnet stiger. De landområden som finns där och de öar som finns i deltat försvinner bit för bit i havet och i deltat. Lokalbefolkningen säger att deras hem äts upp av havet. Allmän miljö- och naturvård Det här är en utveckling som har gått ganska snabbt. Det är som detta börjat ske. Tusen och åter tusen människor har tvingats fly just från dessa områden. Man räknar med att det är ungefär 100 000 människor som flyr från Gangesdeltat och området däromkring på grund av klimatet. Vattnet kommer från två håll till Gangesdeltat. Det ökar och stiger från . kommer det alltmer smältvatten från glaciärerna i . Människor tvingas fly – 100 000 människor bara i – på grund av klimatförändringarna. Detta är saker som vi mycket väl ska diskutera även i vårt parlament, för klimatet och förändringarna i världen hänger ihop. Det är inte bara ett lands ansvar, utan det är allas vårt ansvar. Det är mänsklighetens framtid det handlar om. Vi ser hur det är extrem torka på många håll i världen. har nämnts här, men det är ännu värre på många andra håll i världen. På hotas miljoner människor av svält . Vi ser – det säger jag till dem som är intresserade av natur, miljö och artrikedom – hur världens korallrev just nu håller på att dö ut. kunde vi se hur av dog – . Redan nu har av de korallrev som fanns dött. Vi ser alltså oerhörda konsekvenser. Vi kommer att få svårt att förklara för våra barn och barnbarn vad som hände och varför vi inte gjorde tillräckligt mycket för att stoppa detta. , den före detta generalsekreteraren i FN, beskriver situationen för världen ungefär så här: Jorden är som en båt på ett väldigt stort hav i universum. Jorden är en ensam liten planet, och vi finns där. Men om båten sjunker finns det inga livbåtar. Det finns inte heller någon annan båt eller någon annan planet vi kan flytta till. Ansvaret för den här planeten är vårt gemensamma, och vi behöver ta det . Det har nämnts en hel del om , alltså FN:s klimatpanels rapport. Det har nämnts även tidigare här i hur viktig den rapporten är. Den visar hur allvarlig situationen i världen just nu är och framför allt hur allvarlig situationen är för kommande generationer om vi inte gör någonting. visar att vi har ungefär på oss att klara målet om en och en halv grad. Annars kommer jorden att bli ännu varmare, och det kommer att få extrema konsekvenser för stora delar av jorden. Vi kan se det som händer just nu i . Enligt de beräkningar som redan finns kommer ungefär en femtedel av yta förmodligen att försvinna på bara . Vi ser att de andra konsekvenserna, som jag nämnde, finns . Hur kommer det då att vara om vi inte lyckas möta detta ? Detta gör mig väldigt orolig, och jag förstår och hoppas att det gör alla här inne i detta rum och alla i väldigt oroliga. Man känner att man har ett ansvar att möta dessa utmaningar. Vi kan göra någonting på riktigt som också spelar roll. Allmän miljö- och naturvård Då blir man ledsen av att se den budget som har gått igenom, som kommer från moderater och kristdemokrater som fått stöd av sverigedemokrater. Den slår verkligen ned på miljö- och klimatområdet. I synnerhet skulle jag vilja säga att man blir extra ledsen när man ser på förslag. Det är ingen nyhet att jag brukar bli besviken när jag läser förslag, och det blir väl de flesta här i . Men förslag är mycket mer långtgående än vad KD:s och M:s förslag är. föreslog i sin budget att man skulle skära ned med ungefär 4 miljarder i miljö- och klimatanslagen – 4 miljarder. Det är mer än en tredjedel av de miljö- och klimatanslag som vi har här i . Det skulle få oerhört allvarliga konsekvenser att skära ned på det sättet. Någon nämnde Trump här. Det Trump gjorde är absolut en katastrof, men en hel del av det stoppades. vill göra precis samma sak här, fast mycket värre. Jag tog faktiskt med mig en Ipad – jag har SD:s budget där – för jag vill läsa upp några av alla de neddragningar som gör. Det är ganska viktigt att det nämns i kammare. Det är inte så många som läser budget. Vad vill de egentligen? Det är viktigt att det nämns här. Jag vet också att det kommer att skrivas ned för omvärlden. Jag vill nämna detta, för det är trots allt bland annat budgeten som vi diskuterar här . vill till exempel dra ned på med 206 miljoner. Man vill dra ned på miljöövervakningen med 53 miljoner. Åtgärder för värdefull natur vill man minska med 200 miljoner. Man vill minska klimatbonussystemet med över 1 miljard – 1 240 000 000. får också en attack. har ju tidigare ogillat , för de tycker att när de pratar om klimatförändringarna bedriver politik. Det kan jag knappast tycka. gör det de ska. De ser det som händer och informerar oss som bor i landet om det. Värdefull miljö får också minus på över 1 miljard. Klimatinvesteringar får minus på över 1 ½ miljard. Sammanlagt är det alltså strax under 4 miljarder som drar ned. Jag skulle vilja fråga : Hur tänker här? Framför allt har jag två ganska viktiga frågor som jag till och med har skrivit upp här och som jag faktiskt vill ha svar på av . När jag läser om politik blir jag väldigt konfunderad. Å ena sidan hör man säga här att de brinner för miljöfrågor. De ska slåss för havet, och klimatet är en viktig fråga. Å andra sidan drar de ned katastrofmycket på dessa satsningar och vill egentligen förstöra det klimat vi har. Jag vill fråga och om två saker. Jag vill verkligen att vi ska få klarhet i detta. Den första frågan är: Står bakom ? Jag har nämligen väldigt svårt att tolka det av politik och de uttalanden man hör av . Den andra frågan är: Anser att klimatfrågan är vår tids ödesfråga, som vi andra gör? Är det vår tids ödesfråga? Allmän miljö- och naturvård 110 (SD) replik: Det är positivt att läser budgetmotion. Jag är glad att det funkade med koden till slut. ”Katastrof!” Det var många hårda ord här. Jag tycker att vi kan tala lite om vad det är vi vill ändra på. Det vi vill ändra på i vår budgetmotion är den förra rödgröna regeringens miljöpolitik, som överlever i övergångsbudgeten så som det fungerar. Vad är det vi drar ned på? Jo, bland annat på skogspolitiken. Men det är för att den är kontraproduktiv. Den bidrar till att beslagta skog från svenska skogsbrukare, som tar väl hand om sin skog. Den har klimatbonusar som går till att subventionera elbilar för de rikaste människorna och för företag som leasar ut bilarna och sedan tar tillbaka dem och säljer dem till så att det blir det norska folket som får ta del av denna miljardsatsning. Den har klimatsatsningar ute i kommuner och landsting som bland annat går till klimatångestkurser. Ja, det här slaktar vi. Vi vill slakta sådana ineffektiva satsningar, för vi behöver inga klimatångestkurser. Det är ingenting som räddar klimatet eller bidrar till att sänka CO2-utsläppen. Vi står naturligtvis bakom . Det har jag sagt här i kammaren. Ledamoten är ny i utskottet, så jag kan tydliggöra det för sakens skull. Vi behöver en mer effektiv klimatpolitik. Vi kan inte tro att vi minskar utsläppen genom att blanda in sämre bränslen i våra biltankar. Det är det vi gör – vi tankar palmolja och andra biodrivmedel som är sämre ur klimatnyttoperspektiv som det kostar mer och minskar skatteintäkterna. Det är en dålig politik som vi måste dra ned på. 111 (S) replik: Tack för svaret, ! Jag är glad att jag fick ett svar, och jag är tacksam att berättade lite om politiken och faktiskt svarade på en av mina frågor. Det uppskattas mycket. står, enligt här, bakom . Det känns i så fall lovvärt, men det är lite synd att politiken som driver inte alls lever upp till det som vi behöver för att ens komma i närheten av de åtgärder som vi har sagt att vi ska göra enligt klimatavtalet som vi slöt i . Jag har sett tidigare att tycker så här. Jag kollade i , och där står det att just säger att står bakom . Det kan kännas lite lustigt att se om man följer vad annars säger om klimatpolitiken. Jag har med mig en utskrift från DN, där berättar hur han ser på klimatpolitiken. säger till att det är bättre om lämnar klimatavtalet. Det här sa han i . Det finns flera andra företrädare för som uttrycker sig väldigt negativt om klimatavtalet och som tycker att inte verkar vara någon god idé. Är det något särskilt för att han är för medan inte är det? Allmän miljö- och naturvård Om nu är för , som säger, varför har man inte en politik som på något sätt försöker göra att vi kan leva upp till de åtaganden som vi tagit på oss i klimatavtalet? Det jag egentligen undrar är vad det är som gäller. Är det det som säger eller det som säger? 112 (SD) replik: Det som gäller är den politik vi företräder här i . Man kan läsa olika citat i olika tidningar. Man kan fundera på hur det lät egentligen och om journalisten citerat korrekt. Det kan man göra. Men vi kan tydliggöra saken genom att luta oss mot den följdmotion som vi hade när vi behandlade , där det var tydligt att vi stod bakom avtalet men inte hur man gick till väga när man antog det eftersom man antog avtalet innan man förhandlade fram villkoren i EU. står för en effektiv miljö‑ och klimatpolitik. Det är därför vi har en miljardsatsning på klimatinvesteringar utomlands, på ny forskning och utveckling och på ny kärnkraft. Det är vad vi behöver. Problemet i världen att vi har så höga CO2-utsläpp, att vi bränner så mycket kol och olja, beror på att det inte finns ändamålsenlig teknik för att få fram ren energi. 113 (S) replik: Jag tycker att det är intressant att säger att de satsar på klimatet som de vill skära ned miljö‑ och klimatbudgeten med en tredjedel. Det talar sitt tydliga språk i fråga om vad verkligen vill med klimat‑ och miljöfrågorna här i . säger att är för och till och med var det vid omröstningen här i fast man hade någon typ av annan åsikt – det var inte tillräckligt berett, eller det var inte färdigt. Vi kollar hur sedan röstade. Jag tycker att det är viktigt att inte föra väljarna bakom ljuset. Hur röstade här i kammaren? Jag har med mig röstningsresultatet. Alla partier röstade ja utom – 39 stycken nej. Här står det hur alla personer röstade. Här har vi till och med . Det står tydligt att han röstade nej till klimatavtalet. Jag tycker att det är viktigt att svenska folket vet det. klimatpolitik är inte vi, inte här, inte . Det är någon annan, någon annanstans, någon annan gång. Det är inte ansvarsfullt. 114 (SD): Jag vill komplettera lite grann i fråga om skogsbruk och skydd av skog. Jag vill också börja positivt. har tillsammans med antagligen världens bästa skogsbruk. Vi har kunnat öka skogsarealen och volymen växande virke och avverkningsvolymerna och volymen av alltmer avancerade produkter som vi gör av skogen. Inom skogen är vi tillsammans med också ledande inom bioekonomi. koldioxidutsläpp har minskat ända , som talade om. De har minskat per capita och år till dagens per capita och år. De viktigaste skälen till detta är för det första utbyggnaden av kärnkraften runt 1980 och för det andra skogsindustrins arbete med att effektivt tillvarata energi från skogens produkter i alla led. Allmän miljö- och naturvård handlar det om bioekonomi. handlar det om att utveckla nya produkter i form av textilier, byggmaterial och bränslen. Dessa material ersätter andra som lett till mer koldioxidutsläpp än vi kommer att få från skogsprodukterna. Staten kan göra stor nytta genom att stödja sådan teknikutveckling, som sedan också kan spridas till andra länder och hjälpa till internationellt med koldioxidutsläppsminskningar och förbättrat klimat. som vi gjort allt detta har vi varit duktiga på att bevara våra sällsynta arter. I motsats till i tropiska områden pågår inget utdöende i svenska skogar. Vår vardagshänsyn i skogsbruket har utvecklats länge nu och blivit allt bättre, liksom vår kunskap om vilka arter som är mest i behov av hänsyn. Det finns tre huvudskäl till denna framgångssaga. Ett skäl är att staten äger skog, men det gör också företag och enskilda. Denna mångfald av ägare bidrar till en mosaik av skogar med olika skötsel, vilket är bra för biologisk mångfald och ger oss större möjligheter att flexibelt möta förändringar i marknadens efterfrågan. Ett annat skäl är engagerad skogsskötsel av privata ägare som vill lämna vidare en bättre skog till sina barn än de själva en gång ärvde. Det tredje skälet är att vi har haft ett förtroendefullt samarbete mellan skogsägare och fältorganisation, där man försökt undervisa varandra och lösa problemen tillsammans. Den här funktionen är oerhört viktig och måste värnas. Den är en förklaring till den långsiktighet och stolthet som präglar svensk skogsskötsel. I de flesta andra länder gör man skogsplaner för kanske framåt. I jobbar vi med när vi planerar hur skogsresurserna ska handhas. Staten har under föregående mandatperiod lagt mycket pengar på att snabbt öka arealerna formellt totalskyddad skog. Men mellan frivillighet och statliga ingripanden finns en viktig förtroendegräns som inte kan passeras utan allvarliga konsekvenser. Bara om vi här i kammaren hanterar den frågan ansvarsfullt kan skogsbruket fortsätta att vara en framgångssaga. Det är sant som sagts av många här att vi i vårt budgetförslag vill sänka anslaget för Utgiftsområde 20 till 8 miljarder. Det ligger mitt emellan vad regeringen anslog för åren 2016 respektive 2017. En stor skillnad är att vi vill ta bort anslag för nytt skydd av skog tills hela systemet har gåtts igenom. I stället för en snabb ökning av arealer som är undandragna från ägarnas brukande vill vi lägga mer fokus på fortsatt utveckling av frivillig miljöhänsyn i skogsbruket. Vi vill att ska få tillbaka sin roll som uppmuntrande organisation, som betalar ut bidrag för naturvänligt brukande av speciellt ovanliga biotoper. Men viktiga funktion ska i första hand vara dialogen med skogsägarna. Vi har också hört att 25–av skogar är undanhållna från skogsbruk. Vi tycker inte att den arealen behöver öka. Det kan behövas en fortsatt omfördelning, och detta ska vi jobba med tillsammans . Allmän miljö- och naturvård Förutom att de arealer som är undanhållna ökar väldigt snabbt nu ökar tyvärr också arealerna i gråzonen mellan formellt skyddade och icke formellt skyddade. Markägare vägras tillstånd att avverka, men ersättningen släpar efter som utredningen av vad som ska ske med marken pågår. En annan gråzon berör nyckelbiotoper. Staten har gett i uppdrag att inventera fler nyckelbiotoper, trots att man vet att detta leder till att markägare varken kan avverka eller få ersättning. Det är ett cyniskt sätt att utnyttja ett missförhållande, där nyckelbiotoper och skogscertifiering leder till att markägare inte kan sälja sitt virke. Därför vill vi nu sluta inventera nyckelbiotoper. Vi vill att staten ska bidra till att parterna kommer fram till en vettig lösning av den här knuten. När skog inte får eller kan avverkas ska ersättning utgå. Detta är inget litet problem. Nyckelbiotoperna uppgår redan till , vilket är en stor del jämfört med hur mycket gammal, slutavverkningsmogen skog vi har. Det är där nyckelbiotoperna finns. Effektiv naturvård är inte maximal areal; det är maximal nytta av de insatser vi gör. Vi har redan hört en referens till kommentar om kvalitet kontra kvantitet. Den brådska som verkar råda leder till märkliga beslut. LRF har påtalat fall där avverkning nekats eller begränsats med mycket tveksamma motiveringar. svämmar över av sådana fall. Många av dessa avverkningsstopp har blivit rättsfall. Regeringen har – det ska sägas – före valet lyssnat på den här kritiken på ett par viktiga punkter. Artskyddsförordningen ska nu ses över. Den används för att stoppa avverkningar, ibland på tveksamma grunder och utan reell naturvårdsnytta. Det kan röra sig om förekomst av vanliga arter som tjäder eller lavskrika. Förvaltningslagen har omarbetats för att tydliggöra proportionalitetsprincipen. Den innebär att tjänstemän ska beakta att samhällsnyttan av en åtgärd ska överstiga skadan för den enskilde. Vi hoppas att detta ska bidra till bättre respekt för skogsägarnas arbete. Tyvärr finns det också ändringar i negativ riktning. Kammarkollegiet har drivit ett fall till domstol, där man hävdar att stoppad avverkning inte ska ge ersättning eftersom skogsbruket inte räknas som pågående markanvändning. Det beror i sin tur på att det rör sig om lågproduktiva skogar med långa intervall mellan avverkningarna. Grundsituationen ska dock vara att skogsbruk i skog som inte är skyddad anses som pågående markanvändning. I en utredning som regeringen beställt föreslås också att expropriering av viss mark ska kunna ske utan ersättning till markägaren. Jag tror inte att dessa två historier kommer att leda till förändrad praxis. Jag är övertygad om att regeringen kommer att skydda äganderätten. Låt oss hoppas och se till att det verkligen blir så. Vi vill ha ett stopp för ökade arealer formellt skyddad mark tills nuvarande situation klarats ut. Det är viktigt för att återskapa förtroendefull samverkan mellan skogsägare och myndigheter. Vi vill ha mer fokus på att stödja markägare i deras arbete med att åstadkomma vardagshänsyn i skogsbruket. Miljövård handlar om att hitta den mest effektiva avvägningen mellan olika intressen: ekologi, ekonomi och landsbygdsbornas väl och ve. Avvägningen behöver återupprättas. Vi behöver en halvhalt. Vi är redo att diskutera lösningar med alla som så vill. Vi är redo att, som det nu verkar heta, ge aktivt stöd till goda förslag från alla som har sådana. 115 (MP) replik: Allmän miljö- och naturvård , det är sedan Världsnaturfonden lade fram sin Living Planet här i . Man sa då bland annat att utrotningen av vilda djur måste upp på den politiska agendan. För att rädda naturen och vår framtid behövs kraftfulla politiska överenskommelser. Man uppmanade alla beslutsfattare i politiken att agera . I ett pressmeddelande sa man att anslagen för skydd och skötsel av natur borde öka till 4 miljarder . Artutrotningen pågår som sagt runt om i världen, och för att skydda arter och viktiga livsmiljöer behövs satsningar. Men genom att kapa i naturskyddet drar man inte bara undan mattan för den biologiska mångfalden och människors möjlighet att komma ut i naturen. Man gör det dessutom svårare för de skogsägare som har värdefull natur på sina marker. Vi menar från sida att det är viktigt med den svenska traditionen i naturvården och att arbeta både med skydd av värdefull natur och med naturvårdsåtgärder i skogsbruket. Vi menar att skogsägarna, precis som lantbrukarna, i större utsträckning än nu borde kunna få ersättning för det arbete man utför när det gäller naturvårdsinsatser. Vi menar också att de lantbrukare som tar ett särskilt ansvar för naturvården ska kunna kombinera detta med god ekonomi för sin näringsverksamhet. Men, , då behövs de resurser som finns i statens budget för att man ska kunna ersätta skogsägarna. 116 (SD) replik: Jag tror att jag kan skriva under på i stort sett alla dessa punkter. För det första: Ja, det pågår ett utdöende eller försvinnande av skogar i stora delar av världen, och ibland görs i det avseendet en olycklig sammankoppling med den svenska situationen. När det gäller till exempel talar man om att vi ska skydda mer skog. I den tropiska delen av världen handlar det verkligen om att se till att skogen blir kvar. Den tas bort och ersätts med till exempel oljepalmer, som vi alla vet. De arter som finns där har ofta levt på samma ställe i hundratals miljoner år, har utvecklats där och är endemiska. I vårt fall är all skog skyddad såtillvida att vi har skydd för markanvändning; detta är svårt att ändra. Faktum är att skogsarealen ökar i . Den minskar inte alls som på eller i . Och mellan av skogen är som sagt undantagen från skogsbruk. Det bästa sättet att hjälpa markägare att skydda natur är att låta dem sköta sin skog som de vill, men i dialog med . Naturligtvis vill vi också öka ansträngningarna för att hitta sätt att med EU-bidrag hjälpa dem att sköta sina marker för ökad naturvård.