prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — Om man läser om vår korta parlamentariska historia finner man att vid ett flertal tillfällen ställt sig på fel sida av de demokratiska rättigheter vi känner till . Därför blev jag inte förvånad över att högern valde att agera odemokratiskt i den här processen. Men jag vill be er att lyfta blicken och titta på det som händer i just . Där har folket tröttnat på det fascistiska partiets lögner och protesterar massivt på gatorna. Jag hoppas att inte får uppleva samma odemokratiska process som folk har fått. Jag ska ägna mitt anförande åt att titta på den ogenomtänkta och okristliga budget som ligger . Jag undrar hur många jobbskatteavdrag högern är innovativ nog att införa. Stannar ni vid 100 eller 200? Antagligen blir det så många som möjligt så länge de rikaste vinner på det. Ni väljer att slopa flygskatten trots att klimatets utmaningar inte väntar utan är här och . Flygskatten är ett minimum av det vi behöver göra. Ni slopar avdragsrätten för fackavgift. Det ska alltså bli dyrare att bli medlem i den organisation som representerar dig när det gäller bland annat löneförhandlingar och arbetsmiljö. Det är ett ideologiskt arbete för att försvaga facken, vilket är absurt när det egentligen blir enklare för arbetsgivare att förhålla sig till en gemensam arbetarorganisation. Arbetsförmedlingen får mindre anslag och räknar med att minska personalstyrkan med 1 400 personer. Arbetsförmedlingen räknar också med att begränsa antalet introduktionsjobb för nyanlända, långtidsarbetslösa och funktionshindrade, alltså de grupper som har svårast att komma in i arbete. har inte bara den största ekonomiska ojämlikheten där inkomstskillnaderna har ökat mest . Budgeten lägger därtill skattesänkningar och RUT-bidrag till de rika. Vill ni verkligen få samhället att hålla ihop? Högern kommer att säga att det har lett till nya jobb och att så många nyttjar till exempel RUT-bidraget. Men bidraget ges främst till höginkomsttagare. Bidraget ges visserligen även till äldre, men det har sin förklaring. De äldre köper tjänsterna bara för att de inte får den hemtjänst de borde ha. Det är en rättighet som borde vara självklar oavsett storlek på plånbok. Dessutom har arbetarna inom RUT-tjänsteföretagen de sämsta arbetsvillkoren. I princip jobbar alltså högern aktivt med att ge bidrag till de rika, dölja det riktiga hemtjänstbehovet och subventionera branscher som har de sämsta arbetsvillkoren utan att göra något åt det. Investeringsstödet för hyresrätter dras in. Jo, för att högern är hyresrättsfientlig. Hyresrätten är en grym, modern tanke som går ut på att bygga billiga gemensamma bostäder som ger tak över huvudet till alla. Men dras uppemot 5 000 bostäder in som räknade med investeringsstöd. Det är skandal i dagens bostadssituation. Vilket samhälle vill vi i då se som kan gynna näringslivet? Vi vill att unga ges möjlighet att få en framtid genom en utbildning som öppnar vägar oavsett var man står eller var man bor. Det ska vara kvalitetsutbildningar där resurserna går till personalen, eleverna och material. På så sätt säkrar vi kompetensförsörjningen för framtiden. Vi vill att nyanlända ska komma snabbt och bra in i arbete, och för det behövs arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder – något som ni har dragit in på. Vi vill att alla som behöver ett hem ska ha ett hem, och hyresrätten är en garant för det. Vi vill inte ha bostadslösa familjer som trängs på vandrarhem. Vi vill inte att unga som flyttar till en annan ort för jobb ska tvingas ta lån eller bo på en oseriös andrahandsmarknad. Folk ska ha annan huvudvärk än att behöva flytta runt och må dåligt på grund av bostadssituationen. Vi vill att kollektivtrafiken ska vara en viktig komponent i hur människor tar sig fram och tillbaka till jobb, skola och fritid. Kollektivtrafiken ska vara predominerande och lättillgänglig. Vi vill att de som väljer att bli företagare ska ha ett socialt skyddsnät, och de ska inte behöva oroa sig för att konkurreras ut av ohederliga företag. Vi vill att rimliga löner och arbetsvillkor ska gälla, och vi vill inte sänka kvaliteten på arbetslivet. Vi vill stötta de alternativa energislagen genom att satsa på utbyggnaden av förnybara energikällor för att lyckas ställa om till ett fossiloberoende land. Det innebär inte bara att vi behöver investera mer. Det kommer även att skapa nya jobb och utveckla näringslivet. Här måste staten vara tongivande. Nya tekniker är ofta kostsamma, men genom statliga investeringar kan även små företag ta del av utvecklingen. Slutligen: En modern arbetsdag ska vara . Det gör att folk blir mindre sjuka, håller längre, orkar mer och har tid att ta hand om sina barn och utöva sina fritidsintressen. Med tanke på den tekniska utvecklingen är det hög tid att börja tala om arbetstidsförkortning. Vi vill helt enkelt utveckla , inte dra isär . Jag hänvisar till det särskilda yttrandet från S, MP och V och avstår från att delta i beslutet. 142 (M) replik: Tre saker: För det första tyckte jag att det lät som att sa att det som skedde här i med budgetbeslutet var odemokratiskt. Hon får gärna förklara sig. Grundlagen är tydlig med att finansmakten ligger hos och att det är som bestämmer över inkomster och utgifter. Man kan möjligen ogilla beslut som fattas, men jag hoppas att hon inte menade att det var odemokratiskt. För det andra pekade med rätta på en del av de samhällsproblem vi har i med otrygghet och vårdköer. Men har alltså det minsta antalet poliser efter att har stött Socialdemokraternas och styre. Vidare har vårdköerna fördubblats . Vi försöker stegvis med denna budget ta tag i en del av detta. Men, fru talman, till frågan. Inför valet intervjuades i SVT. Där fick han frågor om partiprogrammet och förslagen om att avskaffa ägandet. I anslutning till detta frågade : Du vill avskaffa kapitalismen och att stora företag ska upphöra. Hur ska detta ske i praktiken? svarade att det kan ske på många sätt. Jag skulle vilja ställa samma fråga till . Ni i vill avskaffa kapitalism och vill även att stora företag ska upphöra. Hur ska det ske i praktiken? 143 (V) replik: Kapitalismen står för en rad utmaningar som vi har i samhället. Dels driver den på konsumtionssamhället, som vi har stora problem med , dels driver den på en ökning av de ekonomiska ojämlikheterna mellan olika grupper i samhället. Det skapar i sig en otrygghet, vilket vi ser och som ni väldigt mycket pekar på. Vi vill alltså inte ha ett kapitalistiskt system, eftersom det ger ett orättvist samhälle. Vi skulle kunna prata ganska mycket om ägande. Man kan prata om kollektivt ägande, till exempel att arbetare tar mer plats i ägandet, småföretag och så vidare. Det finns en rad olika sätt att driva företag i samhället utan att det ska vara kapitalistiskt. Angående det odemokratiska som jag nämnde håller jag fast vid det. Vi har ju en övergångsregering, och när ni röstade igenom er budget tillsammans med bland annat blev situationen att vi har en övergångsregering som är tvungen att hålla sig inom de ramar som ni röstade igenom. Jag tycker faktiskt att det är odemokratiskt. Det här är en ny process. Vi har aldrig varit i den här situationen tidigare, och vi hade kommit överens om att övergångsbudgeten inte skulle vara en politisk budget utan bara upprätthålla myndigheterna i väntan på en regering som tar över. Det blir en väldigt konstig situation när ansvaret för er budget läggs på en övergångsregering. 144 (M) replik: Jag skulle nog inte använda ordet ”odemokratisk”. Man kan möjligen, om man har en annan uppfattning, till exempel använda ord som ”olämpligt” eller liknande. Det vill säga, om fattar ett i grunden demokratiskt beslut om en statsbudget är det inte odemokratiskt. Det är riktigt att vi har en övergångsregering, men vi har inte en övergångsriksdag. eller något annat parti har alltså inte hindrats att komma med en egen budgetmotion. Man får jättegärna på goda grunder vara kritisk mot valda delar eller en helhet, men jag tycker att vi ska akta oss för att kalla det som skedde för odemokratiskt. Jag vill komma tillbaka till frågan om ägande, för jag tycker ändå att det är intressant. var det några månader sedan intervjuades i SVT:s partiledarutfrågning, och då fick han frågor om man ska kunna ha till exempel privata banker, , H&M och den typen av företag. Han svajade väl lite och sa att det kanske man inte skulle behöva i det långa loppet. Jag tycker ändå att det här handlar om principer. I en liberal ekonomi kan man ha olika ägandeformer, men frågan är: Kan man i samhälle äga någonting och vara egen företagare? 145 (V) replik: Det är klart att man kan ha ett ägande. Det finns olika sorters företag som man kan ha, till exempel småföretag och kollektivt ägda företag. Där ser vi lite annorlunda på det jag kallar för ett icke-kapitalistiskt samhälle. Däremot jobbar vi såklart för ett mer rättvist samhälle med mindre ekonomiska ojämlikheter, ett samhälle med hållbara företag och en politik som möter de klimatutmaningar vi har . Det ser jag inte i er budget. 146 (L): Jag är liberal, och jag tycker inte att livet ska vara ett lotteri. Du ska ha möjlighet och frihet att göra det du själv vill, och tillsammans ska vi göra det möjligt. behöver därför mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller bland annat reformer för sänkta skatter på jobb och företagande. Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. Om hela ska leva måste det finnas jobb. Som liberal och tidigare företagare vet jag att bättre företagsvillkor skapar fler jobb. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar exempelvis vår gemensamma välfärd. I måste det också vara lika självklart att vara anställd som att vara självanställd. Det börjar givetvis redan i skolan. I gymnasiet jobbar Ung Företagsamhet och har en mycket viktig roll. Men måste det börja i ännu tidigare ålder. Den svenska säger att du ska vara anställd. Frågar du vilken fem- eller sexåring som helst är inte företagare det som ligger top of mind, om du möjligtvis inte kommer från en företagarfamilj. Normer är till för att brytas, och denna norm är något vi måste krossa . Under föregående mandatperiod har en rad skattehöjningar på jobb och företagande införts, vilket försvårar för främst småföretag att växa. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Det behövs långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om att kunna attrahera rätt kompetens, om skatter och en väl fungerande infrastruktur, men det handlar också om förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig elförsörjning, något som dessvärre hotas av en otillräcklig energiöverenskommelse. Vi behöver först och främst se till att minska företagens regelbörda. I en undersökning svarade av företagen att de upplever regelkrångel som en av de viktigaste frågorna att hantera. svarar att regelbördan har blivit tyngre jämfört . Dessutom har tappat i den internationella rankningen över . Det är dags att vi gör slag i saken och startar ett aggressivt förenklingsarbete. Svensk arbetsmarknad gynnar personer som har varit anställda . Dagens strikta arbetsrätt gör det riskfyllt att anställa och svårt att behålla nyckelpersoner i dåliga tider för små och medelstora företag. Vi vill därför ändra turordningsreglerna så att kompetens ska avgöra vem som behöver lämna arbetsplatsen och inte hur länge man har jobbat där. Parallellt behövs också ett ökat arbetsrättsligt stöd för att förstärka omställningen för uppsagda personer. Därför vill Liberalerna exempelvis införa en obligatorisk a-kassa. Vi lever i en snabbrörlig värld där avstånden mellan länder och världsdelar minskat avsevärt i och med globalisering och digitalisering. Digitaliseringen har medfört att affärer och avtal kan ingås med blixtens hastighet med hela den fria världen som marknad. Företagets fysiska placering spelar inte så stor roll så länge internetnärvaron kan garanteras. Med en it-strategi som inkluderar hela landet gynnas entreprenörskap i som helhet. På arbetsmarknaden kommer en fortsatt digitalisering att leda till stora strukturomvandlingar. Jobb inom industrin och tjänstesektorn kommer att försvinna och nya kommer att tillkomma. Denna utveckling är inte unik för vår tid; vi har sett motsvarigheter i tidigare industriella effektiviseringsskeenden. I har vi stora problem med kompetensförsörjning. Det påverkar inte minst landsbygden som får allt svårare att hitta, locka och för den delen rekrytera kompetent personal. Men genom att avståndet mellan länder och världsdelar minskat kan företagare i hitta kompetens utanför landets gränser. ska vara ett attraktivt land som människor med viktig kompetens vill flytta till. Arbetskraftsinvandring handlar om tillväxt och konkurrenskraft. Ett företag i , Make , skulle leta efter personal. De hittade inte personal vare sig i eller någon annanstans i , utan de hittade den i . Då fick de till svar att det kunde ta uppemot innan de fick igenom alla papper, vilket är högst olyckligt. Det har blivit tydligt att regelverket måste förbättras då de så kallade kompetensutvisningarna fortsätter. Att ansöka om arbetstillstånd ska gå snabbt och enkelt, och handläggningstiderna måste kortas. Det är centralt att ges tillräckliga resurser och ett tydligt uppdrag att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd. När Liberalerna var i regeringsställning drev vi på för att förbättra företagsklimatet. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och bidrog till att fler företag växte fram. Den politik som bedrivits under den föregående mandatperioden har dessvärre stoppat den positiva utvecklingen. Det syns när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av försämringar avseende RUT-avdraget. Det drabbar i många fall kvinnor, ofta utrikes födda kvinnor, eftersom de i större utsträckning än män driver företag och verkar inom RUT-branschen. För oss liberaler är företagandet både ett uttryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Genom att minska företagens regelbörda, se till att systemen för exempelvis sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring och föräldrapenning likställs med att vara anställd och en moderniserad arbetsrätt skapar vi trygghet för företagare och anställda, ett starkare företagsklimat och framför allt fler jobb. Jag står givetvis bakom Liberalernas budget och ber kammaren notera vårt särskilda yttrande. Vi kommer därför även att avstå i beslutet. 147 (MP): Vi har att debattera ett betänkande som inte har så stora politiska skillnader i sig. Jag tänkte därför inte spendera så mycket tid på att diskutera det. Jag ska kortfattat med några ord ändå kommentera processen för detta. I då det mesta av praxisen är satt ur spel måste man hålla sig till vissa principer och vara försiktig i hur man hanterar situationen. ritade upp det som kom att kallas för Lafferkurvan på en servett på en middag. Det var väldigt slarvigt vet vi i efterhand med Lafferkurvan. Vi vet att den inte är särskilt klok. Det är ungefär lika slarvigt att rita en statsbudget på en servett. Återigen handlar det inte om sak först och främst utan om principer. Övergångsregeringen var tydlig med vad man hade för grundläggande principer i framtagandet av övergångsbudgeten. Det var dessutom principer som brett förankrades i riksdag. Utöver principerna som skulle gälla för framtagandet av övergångsbudgeten sa man också att det finns reformer som inte riktigt kan vänta. Även dem förankrade man brett i . Därför är ett varsamt hanterande av hela situationen att hålla sig till vissa principer som man gemensamt har diskuterat. Det är vad högern inte har gjort i det här fallet. Jag ska ändå snudda vid vad det får för konsekvenser i sak. Bortsett från det viktigaste med principerna skapar det också förvirring och problem för bland annat näringslivet. vet vi till exempel att det råder oro inom näringslivet för vad som händer med Industriklivet. Stora delar av de andra klimatinvesteringsprogrammen rycks undan från bland annat näringslivets omställningsarbete. Många av de gröna beredskapsjobb som sker runt omkring i landet försvinner. Man monterar ned stora delar av klimatarbetet. nämner jag saker som ligger utanför det här betänkandet. Jag visar på vad som blir konsekvenserna av att inte hantera situationen varligt. Det får naturligtvis konsekvenser. Från sida kommer vi inte att delta i beslutet utan har i stället ett särskilt yttrande där vi bland annat yttrar oss om processen och vad som är rimligt att göra i det här läget. 148 (M) replik: sa i talarstolen att vi ska tala om principer. Låt oss göra det. Handelspolitiken är ett område för sådana. När skulle rösta om ett handelsavtal med vädjade talman om att EU skulle godkänna handelsavtalet. Nobelpristagaren uppmanade att godkänna EU:s förslag till ensidigt borttagande av alla tullar mot med undantag för vapen. En annan nobelpristagare, , var i och uppmanade att man skulle godkänna ett handelsavtal med . MP har också röstat nej till handelsavtal med , , med det fattiga landet och också med . MP röstar alltså konsekvent nej till alla handelsavtal med rika länder och fattiga länder och även när man uppmanas och uppmuntras av såväl talmän som Nobelpristagare. 149 (MP) replik: Tack, , för frågan! Vi i har i våra styrande dokument, våra principprogram och vårt partiprogram tydliga skrivningar om att vi står upp för en friare handel. Det är utgångspunkten för vår handelspolitik. Men handelspolitiken kan naturligtvis inte få dominera över alla andra politikområden. Det vi har sett på handelsområdet är att de avtal som sluts i större utsträckning än tidigare trampar in på staters självbestämmande och de grundläggande principer som styr rättsstaters beslutanderätt och liknande. Det är någonting som vi har varit skeptiska till. Det gäller inte minst att man ska kunna stämma stater om de går emot handelsavtal med demokratiskt fattade beslut. Svaret på den generella frågan är att vi är positivt inställda till mer frihandel i världen. Vi vet att det är viktigt för fattigdomsbekämpningen och också för fredsarbetet globalt. Men när det kommer till de enskilda avtalen behöver vi göra avvägningar vad gäller demokratiskt beslutsfattande. Det gäller till exempel hur mycket man tar hänsyn till miljö och klimat i avtalen och så vidare. 150 (M) replik: försökte jag göra en granskning av inte bara vad har sagt utan hur man har agerat i som är med och ger mandat och röstar fram avtal. har röstat nej till avtal med , , , , , och senast med . Man kan ha rimliga invändningar om tvistemekanismer och även, som säger, miljöargument. Noterbart är ändå att avtalet mellan och såvitt jag vet är det första och det enda handelsavtalet där man har en hänvisning till , klimatavtalet. Man väver in det i handelsförhandlingarna. Trots det säger alltså MP nej. Jag kan ha missat någonting. Finns det något handelsavtal med något land kan tänka sig rösta ja till? 151 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! Jag svarar ungefär samma sak som jag svarade tidigare. Vi står principiellt absolut bakom en friare handel i världen. Det strävar vi också efter på olika sätt. Regeringen har ingått en rad avtal. Jag tycker att lite målar fan på väggen här. Principen är fast. Vi ska ha friare handel i världen. Men jag har aldrig hört att haft synpunkter på just detta med till exempel skiljeprocesser och miljö i avtalen. Det är någonting som har behövt ha, eftersom det inte är någon annan som har lyft fram det. Det kommer vi att fortsätta att ha. Vi kommer inte att gå med på avtal som helt enkelt stoppar demokratiskt valda politiker att fatta beslut och gör så att företag kan stämma länder. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 5 (Framtida inriktning för utgiftsområdet) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (SD) 66 för res. 56 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 65 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:94 S, 28 C, 27 V, 21 KD, 20 L, 15 MP Avstod:1 S, 56 SD Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 3 C, 1 V, 1 KD, 1 MP (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Försvarsmaktens uppgifter vid civila kriser) 2. res. 4 (M, C) 94 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 56 SD, 27 V, 21 KD, 20 L, 15 MP 4:65 M, 29 C Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 2 C, 1 V, 1 KD, 1 MP Punkt 7 (Försvarsmaktens breda roll) 2. res. 5 (KD) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 65 M, 56 SD, 28 C, 27 V, 20 L, 15 MP Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 3 C, 1 V, 1 KD, 1 MP Punkt 8 (Avvaktande med köp av medelräckviddigt luftvärn) 2. res. 6 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 65 M, 56 SD, 29 C, 1 V, 21 KD, 20 L, 15 MP Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 2 C, 1 V, 1 KD, 1 MP (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 10 (Upphävande av köp av Patriotsystemet och offert på annat medelräckviddigt luftvärn) 2. res. 7 (SD) 56 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 65 M, 29 C, 27 V, 21 KD, 20 L, 15 MP Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 2 C, 1 V, 1 KD, 1 MP Kammaren biföll utskottets förslag. FöU3 Inrättande av försvarsgrensstaber Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Löpande rådgivning och utvärdering inför och under Försvarsmaktens omorganisation och utlokalisering) 2. res. (M, C, KD, L) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 56 SD, 27 V, 15 MP :65 M, 29 C, 21 KD, 20 L Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 2 C, 1 V, 1 KD, 1 MP § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU17 Rättelse i lagar om ändring i offentlighets- och sekretesslagen Kammaren biföll utskottets förslag. KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 8 (Mål för kulturpolitiken) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (L) 57 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. (L) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 56 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 65 M, 29 C, 27 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:5 S, 5 M, 6 SD, 2 C, 1 V, 1 KD, 1 MP Kammaren biföll utskottets förslag. MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Näringsliv (forts. NU1) 152 (M): För inte så länge sedan träffade jag en handlare hemma i . Han har en matbutik i en av förorter som är rejält brottsutsatt. I stället för att fokusera på sina matvaror och kunder har han kommit att bli närmast en säkerhetsexpert för sig själv och för sin butik men framför allt för sin personal. Med detta har det i ärlighetens namn också kommit en uppgivenhet från hans sida vad gäller det han upplever som samhällets flathet, låga straff och polisbrist. En sådan här budgetdebatt handlar bland annat om den här matvaruhandlaren som med rätta kan känna att samhället har svikit. Vi löser inte alla problem med en budget. Men han och andra ska veta att vi med den här budgeten får fler poliser som kan vara med och återta tryggheten i och på andra ställen. Satsningar på polis, tull och övrigt rättsväsen är för mig och för oss viktiga företagarreformer. Företagare drabbas på samma sätt som alla andra av den utbredda otryggheten. På i jobbar tusentals personer med att utveckla nya lastbilar, bilar och bussar.