prot · H60935 · 2018-12-21 00:00:00 — När jag kom in i 2006 var en av de första frågorna jag engagerade mig i att införa en möjlighet till resultatutjämningsreserv för kommuner och landsting där man kunde spara överskott från goda år för att täcka kostnader när tiderna blev sämre. Som kommunpolitiker hade jag själv sett hur det blev hoppigt mellan åren när man var tvungen att göra panikbesparingar för att få ekonomin att gå ihop. Jag fick till slut se mitt förslag bli verklighet. finns denna möjlighet, och SKL berättar i sin rapport att det är 139 kommuner som har sammanlagt 13 miljarder i resultatutjämningsreserv. Dessa reserver kan bli mycket värdefulla för att trygga välfärden och motverka panikbesparingar när tiderna blir sämre. Med en klok politik finns det möjlighet att fler kommuner kan avsätta mer pengar och därmed klara kommande lågkonjunktur bättre än man annars skulle ha gjort. Vår budget lägger en god grund för detta. Med dessa ord tackar jag för ordet och önskar talmansstaben, inte minst finansutskottets fantastiska personal och mina utskottskollegor en riktigt god jul och ett gott nytt år! Allmänna bidrag till kommuner 36 (KD): Vi upplever stora problem i välfärden och har gjort så . Äldre i stort behov av en äldreboendeplats får, trots att det finns ett biståndsbeslut, vänta alldeles för länge på den platsen. Vi har kommuner som känner sig tvingade att satsa mycket på väktare för att vi har stor polisbrist som gör att utredningar läggs på hög. Inte minst har vi över 93 000 personer som har stått olagligt länge i vårdkö i väntan på behandling eller operation. Det är den verklighet vi har. Som inte minst pekar på börjar människor känna försvagad tillit till välfärden. Det tror jag är djupt problematiskt för att hålla ihop samhället . Därför måste vi nu göra stora satsningar för att förbättra välfärden. Det är också ett skäl till att vi valde att gå fram med ett gemensamt budgetförslag – för att få reformer och resurser på plats för att kunna påbörja en vändning av utvecklingen inom omsorgen och inte minst inom vården. Vi tillför nu stora resurser till välfärden. tillför vi 3 ½ miljard extra till landets 290 kommuner. Åren därefter ökar det till 7 miljarder . Det är naturligtvis oerhört viktigt. Det kommer att göra skillnad på riktigt för alla som jobbar hårt i välfärden och för alla äldre och barnfamiljer som behöver välfärden för att livet ska fungera. Detta kommer också de ytterligare satsningar vi gör på att minska barngrupper att göra. Vi höjer stödet för att minska barngrupper så att fler som vill det kan göra insatser för att få ned barngruppernas storlek så att alla barn blir sedda. Vi satsar därutöver en äldreboendemiljard för att fler äldre ska få möjlighet att få en plats i särskilt boende eller trygghetsboende med gemenskapsmöjligheter för att också kunna bryta den ensamhet som är utbredd bland äldre. Vi stärker pensionärers möjlighet att efterfråga den typen av boende genom sänkt skatt på pensioner men också genom höjt bostadstillägg. Vi gör stora satsningar på vården. tillförs 5 miljarder, 1 ½ miljard i generellt stöd för kvalitetsförbättring och därutöver två kömiljarder för att återigen sätta fokus på att korta vårdköerna, som inte bara är skadliga för de personer som inte får vård utan också påverkar företags och offentlig sektors möjlighet att få tillbaka duktiga medarbetare. Vi satsar också på att påbörja en strategi för jämlik vård. Vi ser att vården är väldigt ojämlik, att det kan vara livsavgörande i vilket landsting eller vilken region du råkar bo. Det måste vi nu komma till rätta med. Vi förlänger och förbättrar cancerstrategin, och vi satsar på att primärvården ska få förstärkning kommande år just för att den första linjens sjukvård ska förbättras, vilket är en nyckel till en överlag förbättrad hälso‑ och sjukvård. Vi ser också kommunernas behov av kompetensförsörjning, som är så viktig för att de ska klara sitt uppdrag. Det blir fler utbildningsplatser. Regional yrkesutbildning tillförs resurser. Vi gör ett sjuksköterskelyft så att vi underlättar för den vidareutbildning till specialistsjuksköterska som är så viktig. Vi sänker också skatten så att det lönar sig bättre att genomgå den typen av utbildning. Det kommer också att vara mycket viktigt för att fler behandlingar och fler operationer ska bli av. Allmänna bidrag till kommuner Vi tar också bort den särskilda löneskatt som den rödgröna regeringen införde på äldre personer som arbetar. I stället får arbetsgivaren större möjligheter att erbjuda dessa personer bättre villkor i slutet av arbetslivet så att de väljer att stanna kvar till. Det kan vara en del av lösningen att få erfarna socialsekreterare, sjuksköterskor och lärare att vilja stanna kvar på arbetsmarknaden extra när vi har så stora kompetensbehov inom kommun‑ och landstingssektorn. Inte minst skapar vi långsiktigt bättre förutsättningar för kommuner, landsting och regioner. Vi tillför dessa resurser, vilket dämpar kraven på höjningar av kommunalskatten. Vi vet att den är mycket skadlig för arbetade timmar. Därför behöver den dämpas genom statsbidrag och inte minst genom att vi sänker skatten för alla som arbetar så att vi gynnar arbete, så att det blir lite mer lönsamt att jobba. Därmed stärker vi kommunernas förutsättningar att klara sitt oerhört viktiga uppdrag . Vi har stora problem i välfärden, som jag inledde med. Men jag är glad att faktiskt fattar beslut om resurstillskott men också kloka reformer för att påbörja arbetet med att vända utvecklingen inom välfärden. Det behöver vi göra , och det är det arbetet som vi nu – oavsett vilken regering det blir – får bättre förutsättningar att göra. Vi tillför historiskt stora resurser till hälso- och sjukvård och välfärd, och det gör vi för att det är detta som spelar roll i människors vardag: att man får vård , att man kan få assistans när man behöver, att man får en plats på äldreboende och att det faktiskt finns tid för förskolans personal att se varje barn som lämnas . I detta anförande instämde Acko Ankarberg , , , och (alla KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Statsskuldsräntor m.m. betänkande 2018/19:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2018/19:1 delvis) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 10.) § 8 Avgiften till Europeiska unionen betänkande 2018/19:FiU5 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (prop. 2018/19:1 delvis) 37 (SD): Här finns varken särskilda yttranden eller reservationer, så detta riskerar att bli mindre av en debatt och kanske mer av en monolog. Men jag tänkte ändå lyfta fram några farhågor gällande den svenska EU-avgiften. I samband med detta kommer jag också att ställa två frågor till de två regeringsalternativ som föreligger. Fråga ett är knuten till den sociala pelaren och sociala rättigheter inom EU. Jag var själv på i och hörde ledarna från de östeuropeiska nationerna nästan mangrant tala om att finansieringen av de sociala rättigheterna i måste lösas via EU:s budget, solidariskt mellan medlemsstaterna. Min enkla fråga till de två regeringsalternativ som föreligger är: Är ni beredda att medverka till att EU-avgifter kraftigt kommer att öka för att finansiera sociala rättigheter i till exempel mindre utvecklade östeuropeiska nationer? Min andra fråga är mer kopplad till den aviserade kraftiga ökningen av EU-avgift. Man har talat om extra som ett resultat av brexit och den nya långtidsbudget som det just nu förhandlas om. Är de tilltänkta regeringsalternativen beredda att använda det svenska vetot mot kraftigt höjda svenska EU-avgifter? Detta är två mycket enkla, distinkta frågor, och det finns möjlighet för representanterna för de två regeringsalternativen att skriva upp sig på talarlistan och ge åhörare, ledamöter och andra svar på dem. Ramanslaget ligger på hisnande 40,9 miljarder för svensk del. När det gäller den beräknade avgiftsutvecklingen för är prognosen 47,8 miljarder , alltså en ökning . beräknas avgiften till – en ökning med . Då tänker alla att det väl är de 15 miljarderna jag talar om, men så är det inte. Det handlar framför allt om eftersläpning inom en del av de program som EU har beslutat om. Sedan kan det tillkomma ytterligare 15 miljarder, och så vidare. tyder alla tecken på att vi nu är på väg in i en lågkonjunktur, åtminstone i slutet av . Jag har problem med detta. EU-avgiften påverkas nämligen väldigt lite av konjunkturläget. Alla vi här som har suttit som ledamöter i kommunfullmäktige eller liknande eller jobbat på landstingsnivå eller här i vet att hela den svenska statsförvaltningen, hela landstingsförvaltningen och alla kommuner påverkas av konjunkturläget – inget reformutrymme, besparingar, neddragningar. Men nästan nio tiondelar av den svenska EU-avgiften kan härledas till vår andel av EU:s totala bni och påverkas väldigt lite av konjunkturläget. som vi i alla delar av det svenska samhället får skära ned och göra besparingar när vi är på väg in i en lågkonjunktur riskerar vi alltså att få kraftigt ökade EU-avgifter. Vi kommer att få sämre sjukvård, sämre skola och sämre trygghet i , som mer pengar går till EU. Detta har jag lite svårt att förlika mig med. Frågorna var alltså väldigt enkla: Är de två regeringsalternativen beredda att använda det svenska vetot mot kraftigt höjda svenska EU-avgifter? Är ni beredda att använda EU:s budget för att finansiera den sociala pelaren och sociala rättigheter i övriga EU? Detta skulle innebära kraftigt höjda EU-avgifter för och skattebetalare. Avgiften till Europeiska unionen I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Punkt 1 (Inventering av nyckelbiotoper) 2. res. 1 (S, V, MP) 133 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 65 M, 53 SD, 28 C, 22 KD, 18 L 1:93 S, 26 V, 14 MP Frånvarande:6 S, 5 M, 9 SD, 3 C, 2 V, 2 L, 2 MP Punkt 3 (Utbetalning av jordbrukarstöd) 2. res. 2 (M, SD, KD) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 26 V, 18 L, 14 MP 2:64 M, 53 SD, 22 KD Avstod:3 S, 28 C Frånvarande:6 S, 6 M, 9 SD, 3 C, 2 V, 2 L, 2 MP (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Stöd till en avbytartjänst) 2. res. 7 (SD) 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:94 S, 65 M, 28 C, 26 V, 22 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:6 S, 5 M, 9 SD, 3 C, 2 V, 2 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kammaren biföll utskottets förslag. FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill börja med att hälsa kammaren från talmannen, som av familjeskäl tyvärr inte kan vara här . Jag är glad över att som förste vice talman få hålla avslutningstalet till er alla i kammaren. Det är nu dags att avrunda och summera en höst som ingen annan i riksdag och i svensk politik. När jag valdes till förste vice talman anade jag att hösten skulle kunna medföra en del nya politiska skeenden, och nog har det blivit så. Ett exempel utgörs av det faktum att har haft en övergångsregering, vilket naturligtvis också har påverkat arbete. Antalet propositioner har varit påfallande lågt, varken skriftliga frågor eller interpellationer har besvarats och inga aktuella debatter har anordnats. Trots detta har utskottsarbetet kommit igång, och kammardebatter har ägt rum. Den allmänpolitiska debatten pågick i sammanlagt, och den slog nytt deltagarrekord med 197 deltagare, varav utgjordes av nya ledamöter. Också under den senaste veckans budgetdebatter har det varit många timmars kammardebatter med gamla och nya ledamöter i talarstolen. Jag vill också vända mig särskilt till er som är nya ledamöter. Vi i talmanspresidiet har sett hur ni har tagit er an ert viktiga uppdrag med både iver och engagemang i kammaren och i utskotten. Jag har haft glädjen att lyssna till en del av er när jag lett sammanträden här i kammaren, och jag har blivit imponerad över väl genomarbetade och väl framförda jungfrutal under den allmänpolitiska debatten eller budgetdebatterna. Ledamotsrollen är inte enkel, men att vara riksdagsledamot är att inneha ett av de finaste förtroendeuppdrag som finns i vårt land. Det ger stora möjligheter att arbeta med frågor man brinner för, men det innebär också ett stort ansvar och förpliktelser. Även om den här hösten har varit speciell hoppas jag att ni som är nya upplever att ni har börjat komma igång i uppdraget och att ni trivs i er nya roll. När vi som företräder möter medborgarna är demokratin ett givet tema för våra samtal och i våra budskap. invigdes högtidlighållande av demokratins genombrott . Det var en mycket fin dag, och jag ser fram emot kommande aktiviteter. Vårt jubileum pågår som ni vet – efter att de första kvinnorna tog plats i riksdag. Hela talmanspresidiet kommer att vara aktivt i demokratijubileet, och jag hoppas att vi alla möts i de olika aktiviteterna och att vi alla kan bidra och föra ut detta runt om i landet. Avslutningsvis vill jag tacka er alla för ert arbete i denna ovanliga politiska höst. Jag vill å talmannens och mina vägnar också tacka våra vice talmanskollegor, gruppledarna och ledamöterna i riksdagsstyrelsen för ett mycket gott samarbete. Jag vill förstås även framföra ett varmt tack till vår nye riksdagsdirektör och till alla medarbetare inom för ett mycket fint samarbete . Framför allt vill jag önska er alla en riktigt god och vilsam jul och ett gott nytt år. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till för att finansutskottet skulle beredas möjlighet att sammanträda och justera betänkandet 2018/19:FiU10 Statens budget . § 12 Anmälan, bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:20 om räkenskapssammandragets tillförlitlighet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas till och med . Följande dokument anmäldes: 2018/19:FiU10 Statens budget § 13 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om kompletteringsval § 2 Anmälan om faktapromemoria § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärende för hänvisning till utskott § 5 Samhällsekonomi och finansförvaltning betänkande 2018/19:FiU2 1 i (M) 2 (S) 3 i (M) replik 4 (S) replik 5 i (M) replik 6 (S) replik 7 (C) 8 (V) (Beslut fattades under § 10.) § 6 Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2018/19:FiU3 9 (S) 10 (KD) replik 11 (S) replik 12 (KD) replik 13 (S) replik 14 (M) replik 15 (S) replik 16 (M) replik 17 (S) replik 18 (SD) 19 (C) 20 (V) 21 (KD) replik 22 (V) replik 23 (KD) replik 24 (V) replik 25 (M) replik 26 (V) replik 27 (M) replik 28 (V) replik 29 (L) 30 (MP) 31 (M) replik 32 (MP) replik 33 (M) replik 34 (MP) replik 35 (M) 36 (KD) (Beslut fattades under § 10.) § 7 Statsskuldsräntor m.m. betänkande 2018/19:FiU4 (Beslut fattades under § 10.) § 8 Avgiften till Europeiska unionen betänkande 2018/19:FiU5 37 (SD) (Beslut fattades under § 10.) § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 12 Anmälan, bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019