prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — Detta är en rent och skärt nyfiken fråga. 77 (KD) replik: Jag tycker att det är en väldigt bra fråga som ställer. Den är viktig att tänka på, och det är viktigt att vara konstruktiv och komma med nya förslag på hur vi kan agera för att stoppa det tyranni som förekommer i många familjer i . Jag tror att en viktig del i detta är samhällsorienteringen, som jag menar att vi behöver utveckla genom fler timmar och genom att få ett tydligare och mer konkret innehåll. Jag menar att hedersförtryck och hur vi ser på människor och familjer i behöver förstärkas i samhällsorienteringen och betonas mycket mer. Detta är ett konkret exempel. Vi kristdemokrater har, liksom många andra partier, drivit på för att hedersförtryck ska få en egen brottskategori så att det inte blandas ihop med övriga våldstyper och så att vi erkänner hedersproblematiken som ett eget – jag kan säga säreget – samhällsproblem. Jag tror också att det är viktigt att vi lyfter in det civila samhället. Civilsamhället kan stötta på olika sätt. I vissa av våra förorter där vi vet att hedersproblematiken är stor finns ett civilsamhälle som skulle kunna stötta, informera och vidareutbilda människor och familjer i hur vi ser på heder. Detta handlar dock framför allt om en integrationspolitik som vågar ställa krav och som är tydlig med den värdegrund som vårt samhälle vilar på. Samhällsorienteringen kanske är det tydligaste exemplet, men då ska vi veta att många av dem som utövar hedersförtryck inte omfattas av samhällsorienteringen eftersom de har bott här . Där måste vi hitta andra ingångar. 78 (SD) replik: Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Tack för svaret, ! Det är bra. Jag tror säkerligen att vi efter valet kan komma att åtgärda väldigt mycket. Vi har ju lagt fram liknande förslag på alla dessa områden, från att utvidga samhällsorienteringen så att den blir mer obligatorisk och mer omfattande till sammanhållningspolitik som riktar sig även till dem som har vistats i vårt land. Det jag reflekterade över i just denna reservationstext och vad gäller textens fokus är att man talar om att särskilt uppmärksamma situationen som råder i vissa bostadsområden. Dessa satsningar handlar om att jobba generellt, i hela samhället. Det är själva uppmärksammandet som jag ställer mig frågande till. I vårt grannland har man talat om särskilda lagar som ska gälla på olika sätt – man ska få olika straffsatser för olika bostadsområden. Jag tror och hoppas att detta inte är någonting som är aktuellt här från något parti. Jag ställer mig dock frågande till att ett uppmärksammande av ett specifikt bostadsområde ska vara avgörande. Att det behövs mer åtgärder och satsningar generellt tror jag att vi är överens om. Det har, som sagt, både vi och andra lagt förslag om av just den form som nämns. Du kanske har lust att säga några mer konkreta ord just om bostadsområdena, . Annars hoppas jag på fruktbara motioner och reservationer som kan vara gemensamma efter valet. 79 (KD) replik: På samma sätt som vi säger nej till särskilda shariadomstolar och annat i olika delar av säger vi naturligtvis nej till särskilda typer av rättskipning i olika delar av oavsett vilken typ av rättskipning man vill införa. Där är vi helt överens. Jag håller med om att det här kanske inte är det mest konkreta yrkandet eller den mest konkreta motionen. Yrkandet skulle mycket väl kunna fyllas med mer innehåll, och sådant innehåll finns ju i andra delar av våra motioner. Det ser man om man går in och läser olika utgiftsmotioner. Det här yrkandet är en del i en större motion. Jag nämnde det civila samhället innan, och jag tror att civilsamhället kan göra mycket. Jag tror att moskéer som tar tydligt avstånd från hedersförtryck exempelvis skulle kunna göra en viktig insats i de här bostadsområdena. När vi talar om bostadsområden är det ofta hela stadsdelar vi menar. är viktig när det gäller att uppmärksamma och se barn och även vuxna som utsätts för hedersförtryck i det egna hemmet. Kan vi på något sätt utbilda lärare och fritidspersonal i att upptäcka hedersförtryck och kan vi skapa en kultur där människor som utsätts för hedersförtryck, inte minst barn och ungdomar, vågar anmäla detta till någon som barnet eller ungdomen har förtroende för i skolans värld, inom eller i fritidsverksamheten kanske man på det sättet kan få fler anmälningar och därmed också upptäcka fler fall. Det handlar om att skapa tillit och förtroende för den svenska myndighetsstrukturen och civilsamhället. Kan vi skapa det kan vi säkert komma en bit på väg i detta arbete. 80 (S): Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag börjar med att tala om jämställdhetsområdet, och sedan kommer min partikamrat att tala om diskrimineringsområdet. Metoo-uppropet är den största jämställdhetsrörelsen på mycket . Många fick sig säkert en tankeställare gällande hur vanligt det är att flickor och kvinnor har utsatts för sexuellt ofredande och sexuellt våld. Som nyanställd eller med otrygg anställning vittnar många om att de trodde sig vara tvungna att finna sig i det. Många vittnar om en dålig arbetsmiljö, vilket är något som ingen ska tvingas att stå ut med eller tro att man ska behöva finna sig i. Metoo-uppropet kom till när vi var rustade, för vi hade jobbat ganska länge med jämställdhet. var också rustat på så vis att vi vågade lyssna, och vi hade en feministisk regering som direkt förstod allvaret i det här och som tog det på största allvar. Därför välkomnar vi socialdemokrater att vår regering satsade mer pengar i vårändringsbudgeten på det förebyggande och kompetenshöjande arbetet mot sexuella trakasserier i arbetslivet så att kan genomföra informations- och utbildningsinsatser som stöd både till arbetsgivare och till regionala skyddsombud. Skyddsombuden har en viktig roll i att stödja arbetstagarna på arbetsplatsen. Det är också viktigt att vi tar hand om alla vittnesmål så att det inte har varit förgäves för de flickor och kvinnor som faktiskt vågat berätta trots att det har väckt många och starka känslor. Just nu är det extra bra att vi har fått en ny jämställdhetmyndighet som kan ansvara för detta och se till att saker och ting blir gjorda framöver och att man kan ta vara på de här berättelserna. I det här betänkandet har allianspartierna en gemensam reservation där de bekymrar sig över kvinnors ohälsa och dåliga arbetsmiljö. Jag välkomnar att allianspartierna har vaknat upp , för kvinnors dåliga arbetsmiljö och sjukskrivningstal är inget nytt. De problemen fanns när Alliansen själv hade makten. Alliansens lösning var då skattesänkningar, inga större satsningar på välfärd eller arbetsmiljö och en försämrad sjukförsäkring. Alliansen tog också bort , , som forskade och samlade in kunskap bland annat om kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Efter nedläggningen kan man tydligt se att arbetsmiljöpolitiken har varit eftersatt. Vi socialdemokrater gör precis tvärtom. Vi satsar historiskt mycket på välfärden. Vi satsar historiskt mycket på arbetsmiljön och har en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Vi satsar på mer resurser till och en bättre sjukförsäkring, och öppnar vi en ny myndighet för arbetsmiljökunskap som ska arbeta med det förebyggande arbetet, minska den arbetsrelaterade ohälsan och sjukfrånvaron inte minst i kvinnodominerade yrken. Regeringen har tidigare satsat medel på forskning om kvinnodominerade yrkens arbetsmiljö och kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vår feministiska regering har gjort många bra saker för ett mer jämställt . Så här vill jag summera lite av det politiska innehållet vad gäller jämställdhet. Jag lovar att jag inte ska läsa upp hela listan – jag har en som är mer än 25 sidor lång. Det är historiska satsningar på välfärden. Äldreomsorg, sjukvård, såväl cancervården som förlossningsvården, skola och förskola har fått mer resurser. rapporterades att barngrupper minskar i storlek på förskolan, och ca 28 000 fler är anställda i skolan. 250 000 fler har fått jobb, varav ca 100 000 fler i välfärden. Det har gjort att välfärdsarbetarna har fått fler kollegor. Det finns nu fler utbildningsplatser så att man kan byta yrke eller hitta rätt yrke direkt. Vi har en ny jämställdhetsmyndighet, och en myndighet för arbetslivskunskap kommer igång . Vi har infört två nya delmål: jämlik hälsa och jämlik utbildning. Vi har årliga satsningar på kvinnojourer. Vi satsar på kunskap och utbildning för att kunna bemöta flickor och kvinnor som utsatts för sexuellt våld och våld i nära relationer. Det har också gjorts en överenskommelse mellan om heltid, och det arbetet är påbörjat. Vi satsar på lönekartläggningar och för fler företag. Bostadsbidrag har höjts. Vi har tagit bort vårdnadsbidraget och stupstocken i sjukförsäkringen, höjt barnbidraget och underhållsbidraget, höjt och förbättrat A-kassan, fortsatt arbetet för en mer jämställd föräldraförsäkring och tagit bort pensionärsskatten för väldigt många pensionärer. kommer vi också att få en ny samtyckeslag. Listan kan göras än längre, men för tids vinnande slutar jag där. Allt det här görs inte av sig självt, utan det handlar om socialdemokratisk jämställdhets- och välfärdspolitik och att vi är tydligare när vi budgeterar och tittar på hur vi inom alla politikområden fördelar pengarna på ett mer rättvist, jämlikt och jämställt sätt än vad tidigare regeringar har gjort. Trots att vi har gjort många bra saker finns det mer att göra. Vi vet nämligen att kvinnor inte får hela lönen utan förlorar ca 3,6 miljoner under sitt arbetsliv. Vi vet att heltid är norm för män men inte för kvinnor. Vi vet att arbetskläder för män är en självklarhet men att det inte är det för kvinnor. Vi vet att kvinnorna fortfarande står för det mesta av det obetalda arbetet när man har bildat familj. vet vi att kvinnor utbildar sig mer än män men att det inte syns i kvinnors plånbok. Det handlar också om klass och kön. Enligt LO:s senaste jämställdhetsbarometer har bara fyra av tio kvinnor tillsvidareanställning på heltid. av LO-kvinnorna har tidsbegränsade anställningar. av LO-kvinnorna har deltid. av kvinnorna har otrygga anställningar, det vill säga är anställda kanske för eller . Pratar man klass och kön är skillnaderna stora: Makteliten tjänar 55 gånger mer än en industriarbetare och 60 gånger mer än en undersköterska. Det finns alltså mycket kvar att göra, både politiskt och för arbetsmarknadens parter. Mäns våld mot kvinnor måste upphöra. Flickor och kvinnor ska inte bli utsatta för så kallat hedersrelaterat våld eller förtryck. Här behövs mer kunskap och att allt fler agerar, såväl i skolan och på arbetsplatsen som grannar emellan. Vi välkomnar att regeringen har gett i uppdrag att erbjuda utbildnings- och kunskapsstöd gällande bland annat hedersrelaterat våld och förtryck till både lärare och ansvariga vid högskolor och universitet. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering När 250 000 fler har ett jobb får vi mer skatteintäkter att satsa på välfärden, vilket är bra för alla. När ca 100 000 fler arbetar i välfärden blir arbetsmiljön bättre för väldigt många kvinnor. När över 5 miljoner människor i går till jobbet skapas framtidstro och möjlighet för människor att försörja sig samt vara en god förebild för sina barn. Det är så vi bygger ett starkt . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 81 (M) replik: Den offentliga sektorn är en stor arbetsgivare för framför allt kvinnor, och där är det politiken som är arbetsgivaren. Man kan ju prata om jämställda löner, men i praktiken ser det inte alltid lika bra ut där exempelvis Socialdemokraterna styr. Det måste ju vara en nagel i ögat på Socialdemokraterna och Vänstern att M-styrda har de mest jämställda lönerna i när det gäller kommunalanställda. I tjänar kvinnorna mer, och även det är en moderatstyrd och alliansstyrd kommun. Min enkla fråga är egentligen en inbjudan. Jag skulle gärna vilja bjuda ut Socialdemokraterna på ett studiebesök till för att se hur man arbetar med jämställdhet på riktigt. 82 (S) replik: Ja, det är alltid trevligt att komma ut och titta på olika kommuner och deras jämställdhetsarbete. Precis som jag sa i mitt anförande får många kvinnor varken heltid, arbetskläder eller en rättvis lön. Ofta får de även otrygga anställningar. Men oavsett vem som styr kommunerna finns det en viss benägenhet till lägre löner bara för att det gäller kvinnodominerade yrken. Det finns dock goda exempel också: Jag fick höra från någon av mina partikamrater att man i kommunen , som hör till mitt partidistrikt, genom sina lönekartläggningar sett att kvinnodominerade yrken som undersköterskor, förskollärare och barnskötare var underbetalda. gör man en korrigering, och dessa tre yrkesgrupper får ett ganska stort lönepåslag. Det är så man kan jobba med politiska styrmedel, som vi har gjort här. Det är också så att SKL har fått ett uppdrag när det gäller detta med heltid, vilket är oerhört viktigt. I vissa kommuner – jag kan titta på min egen hemkommun, stad – har man jobbat jättelänge med heltid som en rättighet. Men vem är det som har motverkat detta i stad? Jo, det är dina partikamrater, . Det är och Alliansen. De gick med på det en gång, för två yrkesgrupper, men inte fler. När det gäller vem som styr går det alltså inte att säga att det bara är som vill att det ska bli bra. Jag har erfarenheter av något helt annat. 83 (M) replik: Jag ställde en enkel fråga: Är intresserad av att komma ut på ett studiebesök för att se hur man arbetar med jämställda löner på riktigt? råkar det ju faktiskt vara så att det är som är den mest jämställda kommunen. Sedan kan du skylla ifrån dig hur mycket du vill, , och tala om och datten – i har vi ett konkret exempel. Följ gärna med mig ut dit, så ska vi se hur man arbetar med jämställdhet på riktigt! Svårare än så är det inte, fru talman. 84 (S) replik: Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag vet inte om det var jag som var otydlig, , men mitt svar i den förra repliken var att jag tycker att det är trevligt att komma ut på studiebesök. Därmed tyckte jag att jag tackade ja till att få se hur man jobbar med jämställda löner just i er kommun. Jag vågar dock påstå att jag har ganska stor erfarenhet av hur man kan jobba med jämställda löner – och hur man måste jobba med jämställda löner. En sådan sak när det gäller en kommun, när vi nu talar om den offentliga sektorn, är att man politiskt måste våga sätta ned foten och i löneutrymmet lägga en extra pott just för att se till att de kvinnodominerade yrkena faktiskt blir upphöjda till sitt rätta värde. Det handlar också om att göra olika arbetsvärderingar, så att man ser vem det egentligen är som får den rätta lönen. Har man satt rätt lön utifrån den kompetens och svårighetsgrad som yrket eller arbetsuppgiften innebär? Så ser det nämligen inte ut, utan lönen har ofta satts utifrån mannen som norm som försörjare. Det ligger kvar sedan gamla tider, men så ser sanningen inte ut. Det finns fler kvinnor som är ensamstående och försörjer sin egen familj än det finns män som gör det. Här handlar det alltså om att faktiskt lyfta alla yrken, oavsett om de finns i den offentliga eller den privata sektorn, så att kvinnor får det rätta värdet på arbetsmarknaden. 85 (SD) replik: Det finns mycket man skulle kunna säga. Det finns både saker jag håller med om och saker jag inte riktigt håller med om, men jag begärde ordet när den så kallade stupstocken nämndes. Jag har ju förmånen att sitta även i socialförsäkringsutskottet och jobbar lite med de frågorna, och det har varit mycket diskussioner fram och tillbaka. Det system vi hade tidigare var definitivt inte optimalt, men det system vi har är knappast bättre. Det var inte alls särskilt länge sedan man avslöjade exempelvis att handläggare får högre lön ju fler avslag de gör och så vidare. Detta bottnar i de signaler och sparkrav som regeringen har skickat ut. Jag noterade att det i anförandet var mycket som lyftes fram och som det kanske är lite felaktigt av regeringen att ta åt sig äran för; det är utredningar som har varit på gång länge, och det är förslag som trots allt ska igenom den här kammaren. De signaler regeringen skickar ut står dock för regeringen; där har vi ingen påverkan. Faktum kvarstår att det är betydligt fler som blir av med sin sjukersättning nu än det var när det fanns en bortre tidsgräns. Jag har en lite mer konstruktiv fråga. Vi vet ju alla att det är kvinnor som i större utsträckning drabbas av det här. Det är därför som vi har lyft upp det som en jämställdhetsfråga. När kommer det en ordentlig översyn av helheten? Finns det några inspel i hur man ska se över exempelvis försäkringssystemet där det inte är luddiga incitament som skickas från som avgör resultatet? Tänker man se över lagstiftningen som helhet och möjliggöra för ett system där personer inte faller mellan stolarna? Det kan finnas tidsgränser, men tidsgränser som kan hjälpa personer in i nya system, i nästa steg där man behöver hjälp på annat sätt än bara sjukpenning. 86 (S) replik: Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Den förra regeringen ändrade ju i sjukförsäkringen så att den blev försämrad. Det infördes en stupstock och mer därtill. När det gäller att det ska bli en bättre sjukförsäkring än kämpar jag, precis som , för att människor inte ska hamna mellan stolarna, vilket inte är okej. fick generaldirektören avgå från , och det ska komma dit en ny person. Man hänvisar till domar. Jag tycker att det är olyckligt om man bara tittar på domar. Man måste se den enskilda personen och den enskilda människan. Det är faktiskt den som drabbas. Sjukförsäkringen syftar till att den ska vara bra för den som är sjuk och behöver en försäkring tills man har tillfrisknat, fått en rehabilitering eller en operation. Det som är oerhört viktigt är att man jobbar förebyggande mot arbetsohälsa och med en god arbetsmiljö så att man slipper att bli sjuk. De stora grupperna är de kvinnodominerade yrkena. Det är där folk faktiskt blir sjuka och de stora sjuktalen finns. Det är därför som det är så oerhört viktigt att satsa på välfärden så att det blir fler som jobbar där. Då blir det en bättre arbetsmiljö för dessa kvinnor. Sedan måste också den andra välfärdssektorn hänga med så att kvinnor känner att de kan gå lugnt och tryggt till jobbet och ha en bra arbetsdag. 87 (SD) replik: Tack för det svaret, , även om det inte var något direkt svar på det som jag frågade. Vi har tillskjutit resurser till arbetsmiljö och till fler heltidsanställningar, något som Socialdemokraterna har velat lagstifta om men inte skjutit till resurser för. Det är bra att man satsar på det området, men det finns mycket mer att göra. Vi har många förslag på hur man kan förbättra arbetsmiljön inom framför allt offentlig sektor som vi vet är kvinnodominerad. Det gäller framför allt vård- och omsorgssektorn. Förslagen innebär att man ska se över regelverk kring delade turer, heltid, deltid och så vidare. Men jag frågade specifikt om sjukförsäkringen. De flesta har nog noterat att generaldirektören fick gå. Det är valår och valrörelse, så man skyller gärna ifrån sig på bondeoffer. Det är regeringen som har skickat signaler om att man behöver spara, det är ett faktum. Det är också ett faktum att det är fler personer som blir utförsäkrade nu än vad det var när det fanns en bortre tidsgräns. Antalet har ökat. Tidsgränsen som sådan var inte optimal eftersom det inte fanns något mellansteg. Det fanns inget bra system för vad som hände när någon hade nått tidsgränsen. Jag undrar vad man ser över. Vad vill man ha för system? Vill man ha kvar ingen gräns alls, så att människor eventuellt kan fastna i sjukförsäkringssystemet i all evighet? Det hjälper ju inte. Jag var sjukskriven ett tag på grund av stressfaktorer. Det är en av de vanliga faktorerna för just sjukskrivna kvinnor. Problematiken ligger i de konstiga avslag som har gjorts och i regelverket. Det är nog många som går tillbaka till arbetet för tidigt därför att man inte vet vad som händer. Man vet inte heller hur systemet ska hjälpa en att komma tillbaka. Det är där som problematiken ligger. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi har förslag som vi jobbar på och som vi presenterar delar av. Jag undrar hur Socialdemokraterna ser på hur man ska se till att personer inte faller mellan stolarna eller fastnar i ett system utan hjälp tillbaka. 88 (S) replik: Det som är absolut viktigast för att kvinnor inte ska hamna i en lång eller en kort sjukskrivning är ju att man satsar på sjysta arbetsvillkor så lika männens som möjligt och att det finns bra och funktionella arbetskläder som är avpassade för den arbetsuppgift som utförs. Det är ingen självklarhet för kvinnor. Man bör också se över hur det är med stressen, pressen och raster på arbetsplatsen. Det är ganska många som jobbar deltid som hoppar över rasterna för att kunna gå hem tidigare, vilket kan få förödande konsekvenser. Det fungerar i en eller eller en månad. Men vi vet att om man inte återhämtar sig på kommer man förr eller senare att hamna i en sjukfälla. Den förra regeringen drog in den forskning som fanns om varför kvinnor blir sjuka. Det fanns också en samlad kunskap på det området. Det gjorde ju inte saken bättre, snarare tvärtom. Om vi hade haft kvar den kunskapen – nu hade det till och med varit – kanske vi hade vetat exakt vad vi skulle göra för att göra rätt saker och minska sjukskrivningstalen. Den enskilde personen skulle kanske då inte ha blivit drabbad av sjukdom eller ekonomiskt bortfall. Med satsningar på heltid, arbetsmiljö och arbetslivsforskning kommer vi nog långt. Man bör också dela mer både på föräldraledigheten och på det obetalda hemarbetet. Då kommer vi en bra bit på väg. 89 (KD) replik: tog upp detta med kvinnligt dominerade arbetsplatser i sitt anförande. Det som under den här mandatperioden verkligen har stått i skottgluggen har ju varit det kvinnligt dominerade företagandet. Det nämnde inte särskilt mycket om i sitt anförande, och det kan jag verkligen förstå. Retoriken från vänsterpartierna har varit bedrövlig om hur man ser på det kvinnligt dominerade företagandet både inom hushållsnära tjänster och inom välfärdssektorn. Företagandet inom dessa sektorer har minskat , eller snarare har ökningen avtagit. Crescendot kom verkligen med utredning om vinstförbud för de företag som agerar inom välfärdssektorn. Vi har också sett att RUT-avdraget har försämrats . Då vill jag ställa frågan till : Hur ökar det jämställdheten att beröva möjligheterna till företagande inom välfärdssektorn? Hur förbättrar det jämställdheten att försvåra för företagande vad gäller den hushållsnära sektorn? lyfte också att mäns våld mot kvinnor måste upphöra, och där är vi helt överens. Jag vill ändå ställa frågan om och skulle kunna tänka sig ett mer inkluderande begrepp för våld i nära relationer och inte bara prata om mäns våld mot kvinnor? I det begreppet osynliggör man det våld som sker mot män och kvinnor i samkönade relationer. Det osynliggör också det våld som män utsätts för av en kvinnlig partner. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Om man skulle få ett mer inkluderande begrepp och tala om att våld i nära relationer ska upphöra, då inkluderas både män och kvinnor som det också kan täcka in det hedersrelaterade förtrycket. Jag vill fråga hur ser på detta. 90 (S) replik: Vi socialdemokrater är väldigt tydliga i frågan om vinster i välfärden. Vi tycker att våra gemensamma skatteintäkter ska gå till vård, skola och omsorg och till det som vi har gemensamt, inte till några stora företag som placerar sina stora vinster på någon konstig ö som jag inte kan uttala namnet på. Det är ju inte så många av de större företagen som drivs av kvinnor, utan det gäller mer de små företagen. Som det också står i vårt betänkande ingår det i delmålet om ekonomiskt jämställdhet att det ska vara samma möjligheter att driva företag som kan växa och generera inkomst.