prot · H509121 · 2018-05-29 00:00:00 — behandlar vi trafikutskottets betänkande, regeringens proposition Reviderade regler för inlandssjöfart och motioner från allmänna motionstiden. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och propositionen och avslag på samtliga reservationer. Tonnageskatten har varit en symbolfråga för sjöfartsnäringen vad gäller konkurrensneutralitet. Lagstiftningen trädde i kraft . Syftet var att man skulle ha lika villkor som i övriga och därmed kunna välja som flaggnation. Ett femtontal fartyg har gått med i tonnageskatten fram till , men långt ifrån alla har blivit svenskflaggade . Regeringen har gett olika utredningsuppdrag för att se hur man kan utveckla sjöfarten. En del av resultatet kommer vi att få se i den åtgärdsplan och godsstrategi som är på väg fram. Regeringen har arbetat med olika regelförenklingar för svensk sjöfart. Det gäller den ordinarie sjöfarten, men det handlar också om inlandssjöfarten. För att stimulera fraktägare att använda sig av sjöfart i stället för lastbil där det är möjligt har regeringen tillfört , eco-bonus, för att stimulera till de överflyttningar som vi önskar. Regeringen har även genomfört en utredning angående utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i . Vad gäller inlandssjöfarten, EU:s Inland Water Ways, vill jag passa på att förtydliga. Vi har använt oss av inlandssjöfart i . Jag tänker då närmast på Vänersjöfarten som skeppat ut sitt gods till svenska hamnar men också till andra länder. Det har varit med fartyg byggda för att gå i vilka farvatten som helst. Det nya med Inland Water Ways, som vi också har anpassat svensk lagstiftning efter, är att det gäller för fartyg som vi i dagligt tal kallar pråmar. Dagens pråmar är moderna med high tech och med lastbilsmotorer godkända för EU:s miljöklassning. Utskottet har varit överens om att de nya farledsavgifterna och den miljödifferentiering som påbörjade skulle stimulera flera fartygsägare till att vidta åtgärder för en renare miljö. kommer att titta vidare på den miljödifferentieringen för att se vilken effekt man kan se utav nuvarande system. Men det flaggar också för att det har för lite pengar för att få till den effekt som utskottet förväntar sig. Det menar att man borde införa viss anslagsfinansiering av till exempel isbrytning och djuphavsdata. Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen vad gäller farledsavgifterna. När jag har pratat med rederier efter avgiftsändringen säger många att de har fått betydande avgiftshöjningar medan menar att det är för tidigt att dra slutsatser med anledning av de nya avgifterna. Sjöfarten betalar en stor del av infrastrukturen och stor del av sin miljöpåverkan. har också påtalat att svenska hamnar och hamnavgifterna är ett problem då avgifterna inte är nationellt koordinerade utan ofta optimeras från lokalt perspektiv. Det är också en faktor som riskerar att motverka svensk konkurrenskraft. I samband med detta vill jag nämna att infrastrukturminister har hållit ett uppskattat möte med inbjudna deltagare från olika hamnar. Ett par av frågorna på dagordningen var hamnavgifter och hur man kan samverka mellan de olika hamnarna. Vi vet också att de fartygsägare som går före och energieffektiviserar sina fartyg inte kan ta ut kostnaden för lasten som man normalt sett gör på varor, eftersom det är det billigaste som gäller för fraktköparna. Det är inte utan att jag funderar på om vi verkligen organiserar myndigheterna inom sjöfartsområdet på optimalt sätt. Lotsplikt är ytterligare ett område som det har riktats mycket kritik mot. Här vet ni som lyssnat på mig tidigare att jag är en förespråkare för mer digitalisering inom lotsverksamheten. Vi ser också problem med rekrytering av lotsar. och jag besökte hamn och deras trafikledartorn och såg hur systemet fungerade. Vi var även ute med en pråm och såg hur informationen om olika fartygsrörelser rapporterades in och hur man fick klartecken för att agera. Jag tror att det systemet skulle vara mycket användbart här i . Dessutom vet vi i hur man bygger upp systemet. Det var nämligen svenska företag som hade levererat till . är ett land med lång kuststräcka. Sjöfarten är en viktig del i ett sammanhållet svenskt transportsystem. Ca 85–av utrikeshandel transporteras med sjöfart. Ca 30 miljoner passagerare reser med färja till och från . Inom den svenska sjöfarten och inom företag kopplade till sjöfarten arbetar uppskattningsvis omkring 100 000 personer. Med den ökning som sker av transporter i vårt land och med de prognoser som finns ser vi att sjöfarten kommer att ha en allt viktigare roll framöver. Regeringens ambitioner är att flytta över mer gods från gummihjul till järnväg och sjöfart, men vi vet också att järnvägen är hårt belastad. Sjöfarten har en stor potential både vad gäller import och export men också inom landet. Inom sjöfarten har man har möjlighet till kapacitetsökningar om man gör det på rätt sätt. Vi behöver en bra infrastruktur för industrin och inte minst för exportindustrin, vilket ger oss möjlighet att behålla, utveckla och nyetablera kvalificerad industriproduktion i . Möjligheter till snabba och leveranssäkra godstransporter betyder mycket när ett företag väljer var det ska etablera sig. Det skapar också fler arbetstillfällen och är bra för . Vi ser sjöfarten som strategiskt viktig och som en basnäring som verkar i ett globalt perspektiv. Det behöver finnas ett konkurrensneutralt system för transporter som gör att man inte väljer bort att angöra hamnarna i och i stället angör europeiska hamnar för att transportera mer gods på gummihjul och belasta våra vägar ytterligare. Vi ser vilken effekt detta har fått vad gäller problematiken i hamn när man väljer att lossa i och kör gods på lastbil till . Det gäller inte minst för . Jag måste återigen få lyfta upp något som jag tycker är mycket positivt: Sjöfartsnäringen bidrar med ekonomiska förutsättningar tillsammans med statliga myndigheter. Den bidrar också med enskilda strategier för en bättre miljö och i arbetet med att pröva alternativa bränslen och bygga nya fartyg som är energieffektivare. Det har bidragit till att svensk sjöfarts miljöutveckling är bland de bästa i världen. Betänkandet innehåller också en del åtgärder på objekt, och dessa förslag behandlas i den åtgärdsplan som läggs fram . Avslutningsvis: Det viktigaste är att tonnageskatten har införts, att ett antal regelförenklingar för sjöfarten har gjorts och att det finns avsatta medel för eco-bonus. I detta anförande instämde , och (alla S). 69 (C) replik: säger att nationell plan, godsstrategi och så vidare kommer eller . Jag måste säga att det har dragits på detta rätt . Vi hör samma besked. Det är tydligen bara , med insyn i och påverkan på detta, som läcker. Men detta får vi nöja oss med här , även om det hade varit rätt rimligt att få besked om slussar i och så vidare. En annan sak som tar upp i sitt anförande – tack för det, förresten – är att hon som företrädare för regeringspartiet har talat med rederier angående nya taxor. Rederierna är mycket kritiska, och säger att det är för tidigt att dra några slutsatser. Så uppfattade jag anförandet. Då blir mina frågor till : Vem av de två tror på – rederierna, som har fått sig taxorna fakturerade och börjat dra rent kommersiella slutsatser av det, eller , som skickar fakturan? Vem av dessa två tror på? Vilka slutsatser drar , Socialdemokraterna, av det hon tror på? Och vad gör i så fall åt den kunskap hon får i kontakt med och rederierna? är en betydelsefull företrädare för Socialdemokraterna i trafikutskott, och jag är alldeles övertygad om att hon har infrastrukturministerns öra i dessa frågor. 70 (S) replik: Vad gäller åtgärdsplanen och godsstrategin hade naturligtvis ingen varit gladare än jag om jag hade kunnat lämna besked , också om innehållet. Men också vet förstås, fru talman, att man inte springer före regeringens beslut. Vi får vänta, både du och jag. När det gäller rederierna och har avgiftsmodellen varit igång . Jag tvivlar inte på de rederier som berättar att de har fått rätt stora höjningar av avgiften. Jag sa i mitt anförande att regeringen kommer att följa detta väldigt noga, och det sa också när de var hos utskottet . Vi får helt enkelt se vad som händer. Jag sa också att jag funderar lite grann på hur vi organiserar myndigheterna som har hand om sjöfarten. Det kanske också är lite av ett svar på din fråga. 71 (C) replik: Det är tydligen bara samarbetspartnern ledare som är tillåten att gå ut och prata om delar av en nationell plan. Jag skulle vara lite irriterad, , om jag vore regeringsföreträdare som denna, men det får jag lämna åt er att vara. Jag tvivlar inte på rederierna, säger . Nej, det finns det inget skäl att göra, för de krigar för att få ekonomin att gå ihop, att få jobb att göra och att fungera väl. Regeringen följer frågan mycket noga. Det var inte särskilt konkret, . Man följer frågan noga och konstaterar att taxorna i vissa avseenden har gått upp och att rederier som har gjort rejäla miljösatsningar i form av att gå över till eldrift, exempelvis –, har sett sin taxa fördubblas. Jag måste säga att det framstår som rätt passivt, fru talman, att som enda åtgärd följa denna fråga noga när det är så uppenbart groteska snedsteg i de taxor som har satt. De fördubblar taxan när rederierna har ansträngt sig och investerat mycket kraftigt för att lösa lokala miljöproblem vid –. Det skickar märkliga signaler till dem som anstränger sig – tycker inte det? Vad mer än att följa frågan noga gör regeringen? 72 (S) replik: Jag har framfört viss kritik; det antar jag att också upptäckte i mitt anförande. Vi får väl se vad som händer härvid framöver. Men som jag sa: När man gör stora investeringar i fartyg kan man inte få tillbaka det på varan när man sedan transporterar någonting, utan det är något som man själv får betala. Det är inte riktigt bra, och jag skulle vilja se en större miljödifferentiering. 73 (SD) replik: har ett jättestort sjöfartshjärta. Alla vi som jobbar med vet att hon brinner innerligt för sjöfarten. Jag har några frågor till . Jag satt och lyssnade på inlägg och svar här i talarstolen. Det man kan konstatera är att vill göra alla andra trafikslag dyrare för att sjöfarten ska upplevas som mer lönsam. Då kan man fråga: Är detta en viljeinriktning också från ? Jag vet att mycket är gjort, men väldigt mycket mer behövs för att göra sjöfarten mer attraktiv. Eco-bonus var på tal. Hur många har nyttjat möjligheten att hämta ut pengar från eco-bonus? Eller är det bara ett slag i luften? Hur långt är beredd att gå för att sänka farledsavgifterna? Är beredd att avskaffa farledsavgifterna helt? 74 (S) replik: Eco-bonus är avsatta medel . Regelverket för detta bereds just nu i , så ännu har ingen kunnat söka dessa pengar. Förlåt, men vad var den sista frågan? ((SD): Ska man göra alla andra trafikslag så dyra att sjöfarten upplevs som billig?) Det handlade också om ifall jag tycker att man ska avskaffa farledsavgifterna. Nej, det tycker jag inte, för i så fall skulle det hamna på skattemedel och det vi betalar in. En avgift måste finnas, men den ska också vara rimlig. 75 (SD) replik: Om var uppmärksam på vad jag talade om så hörde hon att jag sa att man skulle kunna omstrukturera och omorganisera för att sänka avgifterna och på så vis eventuellt ta bort hela farledsavgiften. Det var så jag hade tänkt mig. Det stämmer mycket riktigt vad sa om att det gick trafik på innan regelverk för inre vattenvägar fanns. Genom att jag har jobbat i hamn har jag också hanterat de flöden som har gått via älven, men har det kommit nya regler för att försöka öka sjöfarten, bland annat med pråmtrafik. Det finns alltså nya möjligheter. Hur ska vi göra så att pråmtrafiken kommer igång? Varför tar man inte bort farledsavgifterna för att få igång en trafik? Det är noll och ingenting som har hänt /15. Vad kommer att göra för att få igång trafiken? 76 (S) replik: Jag har haft ett samtal med dem som gärna vill starta pråmtrafik, och jag har frågat vilken lagstiftning som fattas. Alla pratar om lagstiftning som inte är klar. Men det är ingen lagstiftning som fattas. Däremot tycker man att farledsavgifterna och lotsavgifterna är för höga, och det gör det inte gångbart att starta. Det får bli en diskussion som vi får föra framåt. Vi har jobbat för att få igång just inlandssjöfarten, och det är klart att vi måste ta något steg till. Jag skulle ändå vilja kommentera anförande. Vi var på samma möte – hoppas jag – på försvarsutskottet. Jag uppfattade inte att man var särskilt positiv till att ta över helikoptrarna. Man sa att det var två besättningar, och det var grånande män. Det var länge sedan man hade två besättningar. Jag var dessutom tvungen att avvika från mötet. kollade jag med försvarsutskottet, och de lyckades inte med den delen. Det fanns inte något större intresse från försvarsutskottet. 77 BORIANA (M) replik: Jag har en enkel fråga till . nämnde i sitt anförande att kryssningsfartyg gärna borde betala mer i farledsavgifter. Redan nu är högfrekvenstrafik ibland förlorarna i de nya farledsavgiftssystemen. Jag vet att har varit på kryssningsfartyg, träffat människorna som jobbar där, förundrats över hur många arbetstillfällen dessa fartyg skapar och hur mycket alla de turister som kommer till med dessa fartyg spenderar. De hjälper till att höja vår bnp. Jag undrar om delar uppfattning att kryssningsfartyg gärna får betala ännu högre farledsavgifter. 78 (S) replik: Jag uppfattar det så att kryssningsfartygen slipper ifrån hamnavgifterna, inte farledsavgifterna. Dem styr inte de olika kommunerna över. Men jag har hört att man har sänkt hamnavgifterna för att locka till sig fler kryssningsfartyg. Det kan jag ha åsikter om. Boriana säger också att man spenderar mycket pengar. Det sista jag hörde var att man inte spenderar särskilt mycket pengar, utan man gör sin utfärd, återvänder till båten och åker sedan vidare. Hamnavgifterna kan vi ännu inte göra något åt eftersom det är hamnarna själva som sätter dem. 79 BORIANA (M) replik: Min fråga handlade om farledsavgifterna. Men jag kan ställa en annan fråga. nämnde också införandet av tonnageskatten. Vi vet att bara fartyg över bruttodräktighet kan komma i anspråk. I vårt grannland , en känd sjöfartsnation, går gränsen vid bruttodräktighet. Ett önskemål som har riktats från branschen är att titta på tonnageskatt 2.0, det vill säga justera så att även andra typer av fartyg i till exempel offshoreverksamhet ska kunna ta del av tonnageskatten och förhoppningsvis flagga svenskt. Hur ställer sig till detta? 80 (S) replik: När vi skulle införa tonnageskatten visade sig EU inte vara speciellt vänligt sinnad till den och hade helst velat stoppa den. Det blev rätt tuffa förhandlingar där både Svensk Sjöfart och vår finansminister var inblandade. Till slut fick vi igenom den. vet jag att vårt statsråd har sagt att han är villig att titta på tonnageskatt 2.0. Det får bli mitt svar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 8 Behandlingen av skrivelser betänkande 2017/18:KU21 Behandlingen av skrivelser (skr. 2017/18:75 och redog. 2017/18:RS6) 81 (M): Den här debatten rör betänkandet om det som brukar kallas skrivelse 75. Skrivelse 75 är regeringens årliga rapport till om hur regeringen har behandlat skrivelser till regeringen, eller med andra ord i vilken utsträckning som regeringen har genomfört beslut . redovisar regeringen samlat för hur man har hanterat alla de skrivelser som har skickats från till regeringen. Vilka skrivelser har slutbehandlats, och vilka skrivelser återstår? Det är den redovisningen vi diskuterar. Särskilt intressant är behandlingen av tillkännagivanden. Ett tillkännagivande är, som bekant, ett beslut om en beställning från till regeringen, till exempel att regeringen ska utreda en fråga och återkomma till med lagförslag. Jag är glad över att KU även har kunnat enas över alla partigränser om årets ställningstagande. Förekomsten av tillkännagivanden kan härledas ur dels funktionsfördelningen mellan regeringen och , dels parlamentarismens princip. Med funktionsfördelningen menar jag att det finns en arbetsfördelning mellan regeringen och som utgår från att det är regeringen som har resurser att utarbeta lagförslag, främst eftersom regeringen styr utredningsväsendet, medan uppgift är att granska lagförslagen och sedan bifalla eller avslå dem. När jag säger att tillkännagivanden har koppling till parlamentarismens princip menar jag att parlamentarismen i svensk tappning innebär att regeringen måste tolereras av för att kunna sitta kvar. Även mot den bakgrunden blir det viktigt för att kunna signalera till regeringen vilka politiska förslag som det finns stöd för i . Tillkännagivandens rättsliga ställning regleras inte i grundlag eller i riksdagsordningen, men de omfattas av rättsliga normer i form av fast konstitutionell praxis, inte minst utvecklad av under en lång följd av år. Denna praxis har några huvudingredienser. Utgångspunkten är att regeringen ska tillgodose tillkännagivanden. Beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande ska inledas . Om regeringen inte har för avsikt att tillgodose tillkännagivanden ska regeringen underrätta om det och redovisa sina skäl. Inte annat än i undantagsfall bör det ta längre än två till att slutbehandla ett tillkännagivande. Hur som är skälig beror på hur komplicerat det är att bereda tillkännagivandet. Regeringen ska i den så kallade skrivelse 75, den rapport vi nu debatterar, redovisa hur tillkännagivanden har hanterats. Utgångspunkten är alltså att tillkännagivanden ska tillgodoses. Ett visst önskemål från kan dock efter utredning visa sig vara praktiskt omöjligt eller på goda grunder olämpligt att genomföra. Då är det rimligt att lägga tillkännagivandet till handlingarna utan ytterligare åtgärd. Att från regeringens sida vägra att genomföra beslut av politiska skäl är en annan sak. Den uppföljning som KU nu har gjort av regeringens hantering av tillkännagivanden, utifrån det regeringen redovisar i skrivelse 75, har gått till på det sättet att KU har bett övriga utskott att kommentera hur regeringen har genomfört beslut inom respektive utskotts ansvarsområde. förekom 18 fall då regeringen bedömde att en skrivelse var slutbehandlad men då utskotten var av en annan uppfattning. Och i ytterligare 18 fall hade utskotten tydliga invändningar mot regeringens arbete avseende tillkännagivanden som regeringen fortfarande arbetade med. Den totala siffran för när riksdag och regering inte var överens om tillkännagivanden var således 36 fall. är motsvarande siffra 21 fall, såvitt jag kan räkna i skrivelse 75 och KU:s betänkande. Det är alltså färre än , vilket är välkommet, även om det möjligen finns utrymme för ytterligare förbättringar. I de fall regeringen anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat men utskottet är av en annan åsikt har KU valt att inte göra en egen bedömning av den frågan. Utskottet anför i stället att regeringen har att återkomma till med sina bedömningar och förslag med anledning av vad respektive sakutskott har anfört. KU gör däremot några allmänna kommentarer. Vid behandlingen av förra årets skrivelse 75 gjorde KU några uttalanden om situationen då regeringen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande i en proposition eller skrivelse innan skrivelse 75 har utarbetats. KU gjorde vissa vägledande uttalanden om det här. De har möjligen i någon utsträckning övertolkats av vissa departement. Det finns i årets skrivelse exempel på hur departement har redovisat behandlingen av tillkännagivanden i ett helt annat sakligt sammanhang än det som tillkännagivandet rör. Vi hade ett exempel från utbildningsutskottets område där regeringen redovisar en viss fråga i anslutning till en rapport från om samisk utbildning som inte alls togs upp i tillkännagivandet. Av det skälet framhåller KU att det inte var utskottets avsikt att tillkännagivanden skulle redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. Redovisningen bör ske där det finns ett rimligt sakligt samband. Vi gör också en kommentar om de fall där har beslutat om ett nytt tillkännagivande och där det redan finns ett äldre, likalydande tillkännagivande. Där har regeringen i vissa fall redovisat det ursprungliga tillkännagivandet som slutbehandlat och i vissa fall som ej slutbehandlat. KU framhåller att det är rimligt att de ursprungliga tillkännagivandena konsekvent redovisas som ej slutbehandlade. Avslutningsvis framhåller KU att vad som begärs i ett tillkännagivande uttryckligen bör framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill att ska framföra till regeringen framgå av den text som heter ”utskottets ställningstagande”. Därmed blir det tydligt både för och för regeringen vad utskottet anser att regeringen bör göra. Det är några synpunkter och vägledande uttalanden från som förhoppningsvis kommer att leda till att nästa års skrivelse 75 på ett än bättre sätt redovisar hur regeringen har levt upp till önskemål och också att regeringen har möjlighet att på ett än bättre sätt tillmötesgå önskemål. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 82 (S): Ärade ledamöter och åhörare! Det parlamentariska läget innebär en rad utmaningar för ansvarsfördelningen mellan riksdag och regering. Å ena sidan gäller det uppgift att stifta lagar, besluta om skatter till staten och bestämma hur statens medel ska användas, i enlighet med regeringsformen 1 kap. 4 §. Å andra sidan gäller det regeringens uppgift att styra riket, ständigt ansvarig inför – precis som påpekats här tidigare – i enlighet med regeringsformen 1 kap. 6 §. Till syvende och sist handlar det också om vårt gemensamma ansvar att värna och ta hand om vårt land, , med allt vad det innebär. Detta ställer krav på samvaron och relationen mellan riksdag och regering för att tillförsäkra en respekt för regeringsformens bestämmelser och för ett fungerande styresskick. Och det är just vad detta ärende handlar om. I regeringens skrivelse 75 redogör regeringen för vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de tillkännagivanden har beslutat om. Och i vårt betänkande, KU21, behandlar vi hur ser på just regeringens hantering av våra tillkännagivanden. Också vill vi i KU upprepa det vi har sagt tidigare, nämligen att vi konstaterar att regeringens redogörelse har förbättrats och ger en formellt korrekt bild av skrivelser till regeringen. Dessa redogörelser har, återigen, i många fall blivit mer utförliga. Det välkomnar vi självklart. Vi välkomnar också att regeringen i budgetpropositionen har redovisat vidtagna åtgärder i fråga om tillkännagivanden i större utsträckning än tidigare och där även redovisar sin bedömning av om tillkännagivandet är slutbehandlat eller inte. Vi välkomnar även regeringens vilja att redovisa vidtagna åtgärder i fråga om tillkännagivanden . Men vi vill också understryka det som , vår ordförande, sa tidigare om att det inte var vår avsikt i förra KU-betänkande nr 21 att tillkännagivanden skulle redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. Vi i vill också påminna om det som vi påpekade , nämligen att det är viktigt att regeringen är tydlig med hur dess behandling av ett tillkännagivande förhåller sig till det aktuella tillkännagivandet. Men för att regeringen ska kunna vara tydlig krävs det att tillkännagivandet från är tydligt. Därför vill vi framhålla att vad som begärs i ett tillkännagivande uttryckligen bör framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt både för riksdag och för regering vad utskottet anser att regeringen bör göra.