prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — Jag vill börja med att beklaga att inte samtliga debatter i teckentolkas, särskilt den här eftersom vi talar om diskriminering och tillgänglighet. Alla som kan jobba ska jobba – kvinnor och män, med eller utan funktionsnedsättning, födda i eller utanför . Därför är det viktigt att få bort diskriminerande strukturer och öka tillgängligheten. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Enligt FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna är alla människor fria och lika i värde och rättigheter. Utskottet anser att det är självklart att det ska bedrivas ett kontinuerligt arbete med att förebygga diskriminering i alla dess former. Ett effektivt arbete mot rasism och hatbrott är en förutsättning för att nå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Genom att motverka rasism och liknande former av fientlighet förebygger man även risken för att personer missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan på grund av till exempel etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, ålder eller könsidentitet. Vi som står för alla människors lika värde måste göra allt för att värna ett demokratiskt och inkluderande samhälle, fritt från hat och intolerans. Allt förebyggande arbete för att motverka rasism och polarisering i samhället är av största vikt. Det visar inte minst demonstrationerna i och i går, där anständiga människor demonstrerade mot nazister och deras framfart. Jag vill upprepa det som sagts i tidigare debatter: Utskottet anser att hatbrott på religiös grund mot judar, muslimer, kristna och personer med annan trosuppfattning eller icke-tro måste tas på största allvar. I ett demokratiskt samhälle måste det råda nolltolerans mot alla former av hot och hat. Det finns ett antal yrkanden på området diskriminering, och jag tänkte nämna några ställningstaganden från utskottets sida. Angående den nu gällande hbtq-strategin hänvisar vi i utskottet till regeringens fortsatta arbete för att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. bereder regeringens proposition om ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Regeringens beredning av betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor fortgår, och vi ser fram emot kommande resultat. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering När det gäller det europeiska samarbetet och kommissionens förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, det så kallade antidiskrimineringsdirektivet, har regeringen vid upprepade tillfällen redovisat för utskottet att man verkar för ett antagande av direktivet. Men det krävs som sagt enhällighet i EU, och som säkert alla partier i känner till är det andra länders regeringar som hindrar att direktivet antas. En grupp som upplever bristande tillgänglighet och diskriminering är döva och teckenspråkiga. har jag i mejl, i brev, i sociala medier och i direkta möten kunnat ta del av berättelser om arbetsgivare som väljer att inte anställa den som har bäst kompetens på grund av att personen är döv eller teckenspråkig. Det är berättelser om hur svårt det kan vara att få teckentolk vid rätt tillfälle och om hur arbetsgivare väljer bort döva på grund av kostnaden för tolkning. Men det är också vittnesmål om att landsting och regioner inte lever upp till sitt ansvar. Det är mycket allvarligt om landsting och regioner inte fullgör sina skyldigheter när det gäller rätten till vardagstolk. Jag har träffat och från och haft ett mycket informativt och konstruktivt möte om tolkrätt i arbetslivet. Liberalernas motion föreslår nya utredningar men inga konkreta förändringar. Utskottet har som svar på motionen hänvisat till regeringens satsning med extra till insatser för förbättrad tolktjänst i arbetslivet. För mig är det viktigast att vi kan åtgärda de problem som man pekar på – det vill säga bland annat att landsting och regioner inte svarar upp mot de behov som finns – och inte enbart tillsätta utredningar. Jag har efter mitt möte med tagit del av en sammanfattning om ett intressant förslag om projekt med tolktjänst i arbetslivet samt flera andra förslag. För att vara tydlig: Dagens avslag på en enskild motion innebär inte att vi lägger frågan åt sidan. Genom vårt svar pekar vi på att regeringen redan arbetar med tolktjänst i arbetslivet, vilket vi kommer att fortsätta följa upp. har dessutom representanter för regeringen ett möte med flera företrädare för döva och teckenspråkiga. Detta för att ta del av värdefulla synpunkter i det fortsatta jobbet för att göra arbetslivet mer tillgängligt och icke-diskriminerande mot döva och teckenspråkiga. 99 (MP): Jag är glad att antidiskrimineringsfrågor har prioriterats starkt av regeringen , inte minst i då rasistiska organisationer marscherar på gatorna, högerpopulismen växer i och och allt fler oroas av ökad främlingsfientlighet. Vi har förstärkt de lokala antidiskrimineringsbyråerna genom att ge dem ökade anslag. Vi har beslutat om att inrätta en oberoende rättigheter – en självständig funktion, fri från statlig inverkan, som ska säkerställa att lever upp till sina åtaganden enligt de vi har ratificerat. En utredning har tillsatts av som ska vara färdig . Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi har också förstärkt arbetet mot hatbrott genom att göra hatbrott till en prioriterad fråga för polisen och tillskjutit de medel som ska göra detta möjligt i praktiken. Statligt anställda får möjlighet till kompetensutveckling inom mänskliga rättigheter, och länsstyrelsernas arbete på området förstärks. Diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder har ändrats , vilket innebär att aktiva åtgärder, det vill säga främjande och förebyggande åtgärder för att motverka diskriminering, inom arbetslivet och på utbildningsområdet ska omfatta samtliga diskrimineringsgrunder i lagen. Undantaget i diskrimineringslagen gällande bristande tillgänglighet har tagits bort. Tillgänglighet är nu ett krav för alla näringsidkare, där så är möjligt. har fått kraftigt höjda anslag för att kunna göra ett bättre jobb. Vi ska också tillsätta en utredning om hur mer effektiva sanktioner kan införas när någon bryter mot diskrimineringslagen. Det kan till exempel handla om att DO ska kunna utdöma viten för dem som bryter mot lagen. Vi har antagit en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, och blir svensk lag. vill skapa ett mänskligt och välkomnande , där alla kan delta på sina egna villkor. är diskriminering och rasism en del av många människors vardag. Det vill vi motverka. Ett samhälle som ger upp om visionen att vara bra för alla är snart inte bra för någon. Rekryteringen till högerextrema och nazistiska organisationer måste brytas. Det kräver ett effektivt arbete mot de värderingar som dessa organisationer står för, men också att vi vidtar åtgärder för att minska deras möjligheter att verka i det offentliga rummet utan att därmed också inskränka de demokratiska rättigheterna. Därför vill vi se över ordningslagen för att öka möjligheterna att neka nazistiska organisationer demonstrationstillstånd. Vi vill även se över lagen om hets mot folkgrupp i syfte att förbjuda att offentligt bära symboler som förknippas med allvarlig förföljelse samt se över om brandattentat mot flyktingboenden ska kunna utredas som terroristbrott. Regeringen har gjort ännu mer när det gäller att motverka diskriminering, rasism med mera, men hinner vi inte gå igenom mer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut betänkande 2017/18:SfU28 om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut (skr. 2017/18:125) 100 (SD): om konse-kvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Från en debatt till nästa – nu har vi ett betänkande från socialförsäkringsutskottet på bordet, och det handlar om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut. Detta betänkande grundar sig på en rapport från , och det är väl därför det är så pass tunt och därför det inte finns något jätteintresse här. Dessa rapporter resulterar ofta i skrivelser där regeringen säger vad man har gjort eller inte gjort. Sedan läggs de till handlingarna, och det är inte mer med det. Men ämnet är högintressant: konsekvensanalyser på det migrationspolitiska området. Jag kan från början vara öppen och säga det som sa när man berättade för oss om sin granskning. Detta är det första område där man har talat om konsekvensanalyser. Det finns alltså inget som säger att detta bara gäller just migrationsområdet. Däremot är det på det området väldigt tydligt att några sådana analyser inte har gjorts. Detta ser vi alla konsekvenserna av. Vi har hört hur representanter från samtliga övriga partier på ett eller annat sätt har talat om hur de har varit naiva och inte har kunnat förutse vad som kommer att hända och så vidare, på olika sätt. Man har plötsligt tvingats agera i en situation som man inte visste skulle kunna uppstå. har inte delat den uppfattningen. Vi har varnat . Vi har pekat på exakt de följdeffekter som vi nu också har kunnat se i vårt land. Det intressanta med granskningen från är att den visar att man faktiskt inte har gjort de konsekvensanalyser som man borde ha gjort. I de fall det har gjorts analyser har de varit undermåliga. Regeringen svarar på detta med att man har börjat se över frågan och har bättre praxis – gott så. Vi från valde att ändå lägga fram en följdmotion, för vi menar att det finns ytterligare saker man skulle kunna strama upp. Man skulle kunna kräva en uppdatering av olika förordningar och handböcker i hur man arbetar med detta. Man skulle kunna föra in mer explicita krav på att exempelvis se över volymdiskussioner. Vad kommer det här förslaget att få för följdeffekter? Finns det någon sådan analys man skulle kunna göra på förhand? Man skulle kunna se över möjligheten att göra en helhetsbedömning. Varje enskilt förslag kanske inte ger jätteeffekter utåt, men tillsammans kan de få stor effekt. Vi vet att en stor del av den migration som har kommit till har berott på de signaler vi har skickat ut. Det har vi också fått höra från regeringsföreträdare: Det är klart att den politik som vi har fört har fått personer att söka sig hit. Därför tycker jag att det är väldigt intressant att läsa utskottets ställningstagande, där man motiverar varför man avslår våra förslag till konkreta förändringar som skulle kunna göra det ännu tydligare att detta är ett viktigt steg som man inte får hoppa över. Dels skyller man på EU och på att EU-regleringar gör att vi inte kommer att ha tid att göra några större uppskattningar av vilken påverkan en bestämmelse kommer att ha på migrationen. Detta är ju om något ytterligare ett tecken på att vi är rätt ute även i EU-frågan. Man kanske inte bör låta migrationen, eller så mycket annat, hanteras på EU-nivå. Det ska såklart vara vårt land som sätter gränserna och som ansvarar för att ha kontroll över vilka som befinner sig här och inte, och vilka som har rätt till det och inte. om konse-kvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Sedan står det också att utskottet utgår från att regeringens arbete med att utveckla konsekvensanalyser fortsätter, och man vill påminna om att utformningen av regelverk visserligen har en viss påverkan på migrationen till men att det främst är situationen i omvärlden som påverkar att människor migrerar. Människor flyr från något, inte till något. Ja, människor flyr från något. Men, som vi har sagt så i det här utskottet, människor flyr från något, men inte vid gränser. Det råder inte en akut situation vid gränser. Det som har fått personer att söka sig hit är fel i systemen. Det är signaler som skickar ut, både genom de beslut vi fattar i denna kammare gällande vad man får och inte får när man kommer hit som asylmigrant och genom vårt sätt att göra bedömningar. Den politik vi för har en reell effekt. Vi har också skickat ut signaler genom att vi håller liv i system som gör att det är lönt att färdas långt, att nyttja människosmugglare och att välja illegala vägar till vår del av världen, vilket är det enda sättet att komma hit och ta del av allt vi lovat ut. Och vi accepterar de vägarna. Till och med när vi inte accepterar de vägarna – jag måste lyfta detta nu i och med att det är högaktuellt – ger vi nya möjligheter för personer som har sökt sig hit och saknar asylskäl att stanna i landet. Meningen om att migrationen till skulle bero på att människor har behov av att fly från något är alltså helt enkelt inte korrekt. Det är inte detta det handlar om när det gäller migrationen till . Det hade varit sant om vi bara diskuterade kvotflyktingssystemets utformning och vilket kvotmottagande ska ha, men det är inte detta som det handlar om. Jag hoppas därför att så många som möjligt läser vad utskottet faktiskt säger här. Jag hoppas att många lyssnar och tar till sig att de övriga partierna helt obrytt tycker att detta med konsekvensanalyser kan det vara lite si och så med. De övriga partierna menar i stället att det viktiga finns i den fina meningen att ”människor flyr från något, inte till något”, trots att det faktiskt är detta som håller liv i ett totalt ohållbart system. 101 (S): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet SfU28, om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut. Jag yrkar därmed också avslag på den enda reservation som finns i ärendet, som är från . Detta är en granskning som avser åren 2004–2015. Det är alltså två regeringars politik som betänkandet berör. Det som kommer fram är, om jag ska sammanfatta det kort, att rekommenderar att säkerställer att konsekvensanalyser tas fram enligt de krav som finns och också utvecklar kvaliteten i dessa analyser. Dessa krav finns i olika dokument på . Regeringen redovisar sin bedömning av dessa iakttagelser i en skrivelse, vilket vi har hört tala om, som vi i socialförsäkringsutskottet har behandlat i vårt betänkande. Vi har kommit fram till att vi i socialförsäkringsutskottet ser positivt på regeringens arbete med att förbättra stöd och service till kommittéer, särskilda utredare och internt i för att öka kvaliteten och effektiviteten i arbetet med konsekvensanalyser. Vi ser alltså att regeringen har tagit till sig av kritiken och säger att man kommer att fortsätta att arbeta med detta. om konse-kvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Konsekvensutredningar är centrala i arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler. Det är viktigt att de också håller god kvalitet. Vi är i utskottet överens om att kvaliteten bör höjas ytterligare och att konsekvensanalyserna ska löpa parallellt med övrigt arbete. Det är också detta som regeringen lyfter fram i sin skrivelse. ”Om förslagen inte, eller endast i mindre omfattning, bedöms påverka migrationen kan det dock anses vara av ringa värde för remissinstanser, beslutsfattare och andra som berörs av besluten att vidare utveckla konsekvenser som inte förväntas uppstå på andra områden än det finansiella.” Detta är också något som lyfts fram och som vi har ställt oss bakom i utskottet. EU-regleringar kommer ofta med väldigt korta genomförandetider. Det gör det svårt att göra omfattande jämförande studier. Det är detta som sägs: Det är de omfattande jämförande studierna som är svåra att göra eftersom det är kort framförhållning. Det är först efter en tids tillämpning som det är möjligt att uppskatta vilken påverkan en bestämmelse kan ha på migrationen, liksom om utformningen av regelverken har påverkan på migrationen till . Det är också främst situationen i omvärlden som påverkar varför människor migrerar, vilket vi också har hört föregående talare lyfta fram. Där har vi i alla de andra partierna en annan inställning än . Alla partier utom står bakom detta, även meningen: ”Människor flyr från något, inte till något.” Jag vill särskilt lyfta fram att alla partier utom står bakom denna formulering. 102 (SD) replik: Inledningsvis ska jag säga att vi också står bakom meningen som sådan. Jag tror att de människor som flyr gör det från något, inte till något. Men när de är vid gräns flyr de inte längre från något utan till något, eller då reser de till något, rättare sagt. Vi har ingen kris i vårt direkta närområde, och det är fysiskt omöjligt att fly över gränsen till , för då är man inte på flykt. Jag missade en mening i mitt korta anförande, nämligen att det är ”först efter någon tids tillämpning av en bestämmelse som det är möjligt att uppskatta vilken påverkan bestämmelsen kan ha för migrationen”. Det är ju just detta som är problemet. Det är just därför man ska ha konsekvensanalyser. Man måste försöka utvärdera och se över i förväg. Det är där som ni socialdemokrater och alla andra partier har brustit katastrofalt . Man har inte gjort några konsekvensanalyser. Vi har kunnat se hur budgeten på området har ökat , för man har inte räknat rätt. Man har inte funderat över baksidor med det hela. Det är därför det är viktigt att man gör konsekvensanalyser. Det är därför som granskning är så talande. Det är också därför som vi från vår sida menar att man bör göra ännu mer. Man bör vara ännu tydligare och mer explicit uppdatera handböckerna. Man ska ta till vara de möjligheter man har att påverka styrningen: Gör det enklare att göra korrekta konsekvensanalyser! om konse-kvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Man måste räkna med att volymerna kommer att påverkas beroende på vilka regelverk vi har. Det måste ingå i konsekvensanalyserna. Slutligen ska jag säga något om detta med EU. Det är väldigt korta ledtider. Det är en av många anledningar till att jag är kritisk mot hur EU fungerar. Men vi har faktiskt dragit ut på beslut . Jag kommer aldrig att acceptera att vi hastigt och lustigt utan att utvärdera dem genomför reformer som kan få stora konsekvenser för som vi skyller på EU. 103 (S) replik: Jag förstår inte riktigt hur läser betänkandet och skrivelsen. Det står ju inte någonstans att regeringen inte ska göra några konsekvensanalyser. Det som står är att man ska öka kvaliteten i dem. Det är detta som står både i regeringens skrivelse och i vårt betänkande. Det verkar alltså inte riktigt som om vi läser meningarna på samma sätt. Detta gäller även den mening som jag tog upp: ”Människor flyr från något, inte till något.” Vi har ju inte samma bild av vad det handlar om, oavsett vilken gräns det gäller. Där har vi helt olika uppfattningar, kan jag förstå. Jag har förstått det . Sedan handlar det om jämförande studier av EU-regleringar. Det står inte att man inte ska göra några sådana. Däremot står det att när det är korta genomförandetider kan man inte göra omfattande jämförande studier. Uppföljningar och sådant kommer man självklart att göra. Det görs redan nu när det fattas beslut och när man skriver propositioner, utredningar och så vidare. Men omfattande jämförande studier kan det vara svårt att hinna med, för det är korta genomförandetider. Det handlar alltså inte på något sätt om att vi motsätter oss detta. Vi tycker att det ska göras konsekvensanalyser, och de ska vara av god kvalitet. Jag håller inte med om det som säger, att man inte bryr sig om det som står i , utan jag tycker att man på ett bra sätt har tagit till sig det. 104 (SD) replik: Tack för svaret, ! Jag tror att det kan tjäna mig mer än Socialdemokraterna, om jag får vara så dryg. Jag är tydligen det i det här replikskiftet. Nej, det är inte detsamma oavsett vilken gräns det handlar om. Tvärtom beror den stora skillnaden just på vilken gräns det handlar om. Det är den stora skillnaden mellan oss. Jag är helt med på att personer flyr. Det finns ett jättebehov av flykt i världen, tyvärr. Vid vilken gräns personen då befinner sig är avgörande för huruvida vi hjälper dem som är på flykt eller dem som har använt sig av illegala vägar eller kriminella människosmugglare och haft råd att betala för att ta sig hela vägen hit. Det är detta som skiljer oss. Det är därför jag menar att denna mening är totalt malplacerad i betänkandet. Vi hörde nu nämnas att man fortfarande ska göra uppföljningar. Jag återkommer därför till meningen om att det är svårt att göra en ordentlig uppskattning förrän efter en tids tillämpning. Konsekvensanalyser måste ju ske i förväg. Jag vill se konsekvensanalyser på bordet innan vi stiftar lagar. Jag vill att vi ska tänka efter innan vi fattar beslut som kommer att påverka utvecklingen i det här landet. om konse-kvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Det är där jag menar att ni har brustit, katastrofalt, . Det är det vi ser resultatet av i vårt samhälle . Jag önskar att man skulle tänka till ytterligare och inte gömma sig bakom detta: EU kommer ibland att tvinga oss att fatta beslut snabbt. Då hinner vi inte göra omfattande utredningar innan. Nähä, vi har varit försenade med att komma igång med EU-lagstiftning tidigare. Jag tycker nog att en ordentlig utredning på till exempel ett sådant här viktigt område skulle kunna krävas. Återigen: Jag är glad att man gör saker. Jag är glad att man talar om att det är viktigt med konsekvensanalyser. Men det finns mer att göra. Det är oförståeligt att man inte gör det. 105 (S) replik: Nej, jag och Socialdemokraterna gömmer oss inte bakom detta, utan vi konstaterar fakta: Det är så här det ser ut, och därför hinner man inte alltid göra omfattande utredningar. Man kan titta på som helhet. Det handlar om när vi får förslag till beslut här i , om framtagande av propositioner och så vidare. Jag tycker att vi i har ett omfattande system för hur lagförslag tas fram. Det handlar om utredningar, kommittéverksamhet och lagråd. Jag tycker att vi har en väl fungerande demokrati på det sättet, och det finns faktiskt också möjlighet till yttrande innan det kommer till beslut här i . Jag är inte överens med där. Sedan har regeringen i skrivelsen och vi i vårt betänkande sagt att vi ska utveckla konsekvensanalyser än mer. Det tycker jag att det finns fog för att göra. Jag kan också nämna att vi även ser över den typen av frågor i utvärderingar i socialförsäkringsutskottet. Det är alltså inte så att vi ser med nonchalans på de förslag som tas fram av . Det är faktiskt så att vi tar till oss dem och kommer att göra vårt yttersta för att det ska bli än bättre, och vi ska göra utredningar. Men det gällde just detta – om det är omfattande eller inte beroende på tidsmarginaler. Jag tycker inte att vi har något att skämmas över. Vi har också förändrat förslag för att vi har sett de konsekvenser som de har fått. Jag tycker alltså inte att det genom decennier har varit fel beslut som har fattats här i . Jag tycker nog att vi har tagit konsekvenserna av de beslut som har fattats. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Händelserapportering och sekretess hos och andra statliga myndigheter betänkande 2017/18:KU45 Händelserapportering och sekretess hos och andra statliga myndigheter (prop. 2017/18:208) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 19 Fri- och rättigheter, m.m. Fri- och rättigheter, m.m. betänkande 2017/18:KU34 Fri- och rättigheter, m.m. 106 (M): Till att börja med yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2, även om vi har fler reservationer. Motionsbetänkandet Fri- och rättigheter, m.m. består av två avdelningar detta år: en om fri- och rättigheter, en om förebyggande av våldsbejakande extremism, som hör till vårt utskott. stod tidigare partiledare i talarstol och debatterade just fri- och rättigheter. Han refererade i sin tur till och motion om införande i grundlag av vissa av det nuvarande samhällets fundamentala principer, . betonade att det inte var någon tillfällighet att motionen väcktes – före .