prot · H50993 · 2018-03-28 00:00:00 — Jag får se oron och skräcken i ögonen hos dem som riskerar utvisning och påminns om hur viktigt det är att vi kämpar för att den nya lagen ska bli verklighet. Jag skräms över det polariserade debattklimatet och den utbredda främlingsfientligheten. Men jag får också se det vackraste i hela vårt samhälle. Jag får träffa drivna ungdomar som har gjort till sitt hem. Jag möter ideellt engagerade familjehemsföräldrar, lärare och gode män. Det är människor som kämpar hårt för sin bonusson, människor som ser hemlösheten, utsattheten och oron hos ensamkommande ungdomar och lägger ned all sin kraft på att ge dem trygghet och hopp. Det gör att jag aldrig kommer att sluta kämpa, för detta är det som jag vill kämpa för. 9 (SD) replik: Jag ska börja med en kort och enkel fråga. sa tydligt i sitt anförande att de som kom hit som barn har blivit vuxna antingen genom att fylla 18 eller genom att få sin ålder uppskriven och så vidare. Min fråga är helt enkelt: Kan man bli på något annat sätt än att fylla 18? De som har fått sin ålder uppskriven har fått det av ett skäl. Vanligtvis kanske man inte ska gå bara på vad personen säger eller vad man först skriver ned som hastigast. har vi infört system för ordentliga prövningar, och dessutom vet vi att det där, om något, är betydligt större risk att man fortsätter att klassa vuxna personer som barn än det omvända. Kort sagt är frågan: Blir man 18 därför att någon annan säger att man är det, eller blir man 18 därför att man helt enkelt fyller 18? 10 (MP) replik: Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Tack, , för den filosofiska frågan! har vi ett system med åldersbedömningar i som innebär att man får genomgå en medicinsk åldersbedömning efter att man har kommit hit och ansökt om asyl. Detta system har vi infört , och det har gjort att de som redan kommit till , , hamnat i ett mycket problematiskt läge. De gjorde nämligen inga medicinska åldersbedömningar när de kom hit, utan de gör det i processen, vilket betyder att de är . Många som gjort en åldersbedömning är . Vissa kanske har gjort den och fått besked någon vecka innan de fyller 18, eller de fyller 18. Det är klart att det är svårt att avgöra exakt om personen är 18, särskilt om det är så nära gränsen. Vi vet att det finns stora problem med att avgöra ålder över huvud taget. Man kan inte helt säkert fastställa människors ålder, och det är stora osäkerhetsmarginaler. Vi har också att förhålla oss till, som säger att man ska förhålla sig till principen om benefit of the doubt – tvivelsmålets fördel. Det betyder att om det finns en risk för att personen faktiskt är ett barn då ska man också säkerställa att personen behandlas som ett barn. Det som jag tycker är det stora problemet med åldersbedömningarna är att vi inte tillämpar denna princip fullt ut i . Det är någonting som vi behöver se över för att inte hamna i en situation där människor som är minderåriga faktiskt inte får sina rättigheter tillgodosedda. 11 (SD) replik: Jag tackar för svaret, och jag ska börja där slutade. Om vi skulle tillämpa denna princip fullt ut skulle alla bedömas vara under . Det finns sjukdomar som gör att man åldras och så vidare, och man kan aldrig bevisa något exakt. Men man gör en rimlighetsbedömning. De rimlighetsbedömningar som har gjorts med de metoder som vi har valt har om något fått kritik just för att man har så pass god marginal att det är betydligt fler vuxna som bedöms som barn än det omvända. Det har dessutom kommit rapporter om att det kanske är till och med ännu fler än man har talat om. Jag förstår hur man tänker generellt sett när det gäller till exempel att döma brottslingar. Det finns ett fokus. Men här handlar det om vad vi ska ge till personer. Det handlar om att helt sätta ett system ur spel, när det faktiskt är den som ansöker om saker som ska bevisa sin identitet inklusive ålder. Det är den som ansöker om saker som så att säga ska visa att han eller hon har fog för sina ansökningar. Det handlar också om att skydda barn från att behöva bo med vuxna. Det har tack och lov lyfts fram mycket i debatten även från andra håll än vårt. Jag har en liten följdfråga. När det gäller hur lagrådsremissen är utformad och regeringens motiveringar är det som explicit lyfts fram att kraven på identitet sänks. Det görs explicit på grund av att de åldersbedömningar som har gjorts har inneburit att man ofta har skrivit upp personers ålder. Då vill man undvika detta för att man hellre vill gå på det som personen säger. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Jag tycker att detta är en mycket märklig ordning. Vad tänker man kring de signaler som man skickar? Först ställer man krav på att personer ska kunna visa att de lever upp till dessa krav. Om man börjar kontrollera och upptäcker att det var många som uppgav falska uppgifter och inte lever upp till dessa krav, då ändrar man reglerna i efterhand för denna specifika grupp, för dem som har valt att bryta mot reglerna, stannat i landet trots avslag och så vidare, som vi har hört. Hur tänker man kring de signaler som man sänder ut gällande vilka regler som ska gälla i vårt land? 12 (MP) replik: Det som vi har tänkt när det gäller denna lagstiftning är att vi behöver ta ett politiskt ansvar för att dessa ungdomar har drabbats av otroligt långa handläggningstider. Om de hade fått beslut i rimlig tid – efter tre–– hade de fortfarande varit minderåriga när de hade fått beslutet. Då hade det varit en helt annan situation. Då hade de haft en möjlighet att få stanna. har vi hamnat i denna situation eftersom det är stor belastning på , mycket ny lagstiftning och så vidare. Det har gjort att det har tagit mycket att behandla dessa personers ansökningar. Då har de hamnat i ett mycket sämre läge, eftersom de får beslutet när de har blivit myndiga. Det innebär att de i mycket större utsträckning får avslag, trots att det inte är deras fel att handläggningstiderna har dragit ut . Då är frågan: Ska vår byråkrati, som har gjort att detta har dragit ut , drabba ungdomar som har bott här , eller ska vi ta ett politiskt ansvar och säkerställa det som vi sa och som faktiskt alla partier i denna kammare utom sa, nämligen att vi skulle ha ett undantag för dem som kom senast detta datum, att de skulle få stanna i och få permanent uppehållstillstånd och att vi skulle värna denna grupp? Då måste vi såklart se till att det blir verklighet. Det är huvudpoängen med att gå fram med ett sådant lagförslag. När det gäller identitetsfrågan har diskussionen handlat om huruvida vi i förarbetena eller i lagförslaget behöver tydliggöra att man inte behöver ha gjort sin identitet sannolik. Anledningen till att vi behövde tydliggöra detta i lagförslaget var att hade en synpunkt i sitt remissvar om att vi behöver skriva in detta i lagen. Därför har vi gjort det. Det handlar alltså inte om att man vet mindre om denna grupp än om andra grupper. Men om man genom medicinsk åldersbedömning inte har kunnat göra sin ålder sannolik får det konsekvenser för resten av identiteten, vilket är orimligt. 13 (M) replik: Det är egentligen två anledningar till att jag står här. Jag har några frågor till . Men jag ska också klargöra vilka reservationer som jag yrkar bifall till i SfU17. Jag yrkar alltså bifall till våra alliansreservationer 1 och 14. Då hoppas jag att det är klart. När det gäller frågan om just de ensamkommande, som valde att fokusera mycket på i sitt anförande, är det en fråga som jag vet att känner starkt för. Jag kan också känna mycket för enskilda människoöden. Det är svårt med migrationspolitik, eftersom den bokstavligen påverkar människor på liv och död. Därför tycker jag att man måste hantera den på ett mycket varsamt och genomtänkt sätt – tydligt men ändå genomtänkt. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Regeringen har presenterat ett förslag, och vi kan snart förvänta oss en proposition. Jag kan ha respekt för vad vill uppnå med detta. Men till syvende och sist ska vi ta ställning till den lagstiftning som ligger på bordet. Här har remisskritiken varit mycket omfattande. I remissvaret från till exempel polisen påpekar man när det gäller de sänkta identitetskraven att kontrollen över vilka som finns i landet kommer att minska. säger att en lagstiftning som är svårtillämpad kommer att kompliceras ytterligare, vilket också kan påverka rättssäkerheten negativt. Förvaltningsrätten i säger att kostnaderna är underskattade. Deras kollegor i ställer sig frågan om ett avslag på en asylansökan fortfarande förväntas innebära att man faktiskt lämnar landet. Det är denna typ av frågor som uppkommer med anledning av detta lagförslag. Jag undrar om och ser denna kritik och – än viktigare – hur man kommer att hantera den. 14 (MP) replik: Självklart har vi läst alla remissynpunkter. En av anledningarna till att vi skickade ut förslaget på remiss var att få in synpunkter från myndigheter och organisationer. Det har kommit in ganska många synpunkter. De är omhändertagna i det förslag som vi har skickat till Lagrådet. Där beskriver vi hur vi har omhändertagit remissynpunkterna. Vi har också gjort vissa justeringar, till exempel beträffande det som har påpekat angående identitetsfrågan, det vill säga att de som vi angav skulle omfattas av förslaget också kommer att omfattas av förslaget. Jag vill då påpeka att det naturligtvis kommer att göras en vandels- och säkerhetsprövning av alla dessa personer. Det handlar inte om personer som vi inte vet vilka de är. De har redan bott i . De går i svenska skolor. Det är ungdomar med klasskompisar och med familjer, som har rotat sig här. Men självklart kommer det att göras en vandels- och säkerhetsprövning i vilket fall som helst. 15 (M) replik: Det är möjligt att tycker att kritiken är omhändertagen. Men jag undrar om remissinstanserna delar denna uppfattning. säger att lagstiftningen är mycket svårtillämpad. Jag kan inte se att detta på något sätt hanteras genom de beviskrav som sänks i det nya förslaget. Det leder snarare till det som polisen påpekar i sitt remissvar, nämligen att kontrollen kommer att minska ytterligare. Kostnaderna är en annan aspekt av detta. Det handlar om . Jag undrar hur den beräkningen är. Här inryms till exempel inte skolkostnader. Jag utgår från att regeringen har tänkt på det och att man kommer att presentera en tydligare sammanställning över just kostnaderna för detta. Det är viktigt att detta går rätt till. Politik handlar både om att känna för saker men också om att kunna vara noggrann med detaljerna. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Jag vill påminna om hur det gick förra gången, med den tidigare gymnasielagen som också stressades fram . Denna proposition skulle ha kommit före propositionsstoppet, men den är försenad. Den förra gymnasielagen var så ogenomtänkt att den fick till följd, genom ett kryphål i § 16 e, att utvisningarna av personer som inte hade skyddsskäl låg helt nere, därför att personer gång på gång satte i system att använda detta kryphål. Det tycker jag är mycket allvarligt. Om man har en asylrätt syftar den till att skydda just dem som är i behov av skydd, och vad regeringen gjorde med sitt ogenomtänkta lagförslag var i princip att sätta detta ur spel. Det spelar ingen roll om man har skyddsskäl eller inte; beslutet att återvända hem blev helt frivilligt. Oavsett om man är för en generös eller en stram migrationspolitik – det är en sak – tycker jag att det finns mycket goda skäl, på saklig grund, att säga att den här lagstiftningen inte är genomtänkt. 16 (MP) replik: Jag tycker att det är positivt att månar så mycket om att det ska bli en bra lagstiftning och en korrekt hantering. Det kommer nämligen självklart att vara viktigt att lagen får avsedd effekt. Det kommer att vara helt avgörande för de här ungdomarnas framtid, så det är väldigt viktigt. När det gäller gymnasielagen och det kryphål i 16 e som hänvisar till är det någonting jag noterar att inte heller , eller för den delen Lagrådet, upptäckte. Kryphålet var mycket problematiskt, men det är någonting vi kommer att rätta till i och med den här lagstiftningen. Eftersom tycker att just detta är så pass viktigt kanske till och med kan ställa sig bakom hela lagstiftningen, för att säkerställa att den detaljen faktiskt kan förändras. När det gäller remissynpunkterna och så vidare är de omhändertagna i lagrådsremissen. Det är inte heller rakt av den typen av negativ bild som pekar på. Det finns ett antal remissynpunkter som är kritiska, och det ska komma synpunkter; det är själva poängen med att skicka ut ett förslag på remiss. Det finns också väldigt många remissinstanser som tillstyrker förslaget och tycker att det är otroligt viktigt och nödvändigt att vi tar politiskt ansvar – och att vi gör det via den här lagstiftningen. , olika människorättsorganisationer och så vidare tycker att det är en viktig lagstiftning. avstyrker inte heller förslaget. Jag tror att detta kommer att vara en viktig fråga . Det är viktigt att det kommer på plats, och jag ser fram emot att ha fortsatta diskussioner med om det – inte minst med tanke på att även faktiskt var med och fattade beslut om att vi skulle värna dem som kom före . Det skulle vara väldigt bra om det ansvaret nu kunde tas även från ert håll, . 17 (C): Vi lever i en globaliserad värld. Allt fler människor migrerar, inte bara för att söka skydd från krig, terror och förtryck utan också för arbete, studier och kärlek. möjligheter att utforma sin egen asylpolitik kommer att vara beroende av utvecklingen i världen och gemensamma europeiska lösningar. vill se ett EU-gemensamt system för flyktingmottagande, med en jämnare fördelning mellan EU:s länder. För de länder som inte lever upp till EU-fördelningen behöver det finnas kännbara sanktioner, till exempel i form av nedsatta strukturbidrag. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap vill se en asylpolitik på EU-nivå som är så robust att avtal med tredjeland för att hindra migration inte ska behövas. De skapar nämligen stora, skadliga effekter på många plan. När sådana avtal ändå ingås, vilket vi ser göras, behöver vi värna mänskliga rättigheter, principen om non-refoulement och folkrätten i dessa avtal. En ansvarsfull migrationspolitik tar sin utgångspunkt i medmänsklighet och öppenhet men tar även hänsyn till den nya verklighet vi har upplevt . Vi försvarar rätten att söka skydd, rätten att återförenas med sin familj, trygghet för asylsökande och en effektiv väg till integration. ser vi de utmaningar som finns och de stora reformer som faktiskt krävs. tvingas de flesta som flyr till EU ta den livsfarliga vägen över . Bristen på lagliga vägar leder till tusentals döda människor . Vi måste hitta tryggare system och styra om från farliga resor till andra, säkrare sätt att ta sig hit. Vår utgångspunkt är därför att och EU ska ta emot ett större antal kvotflyktingar genom UNHCR än vi gör . Både och EU:s resurser behöver riktas specifikt till den gruppen. Asylsökande som kommer till på egen hand har rätt att söka skydd, men de bör inte få samma tillgång till alla gemensamt finansierade välfärdsförmåner som kvotflyktingarna får. De får i stället kvalificera sig in i välfärden. Kostnaderna för flyktingmottagandet måste minska, och vi har bland annat föreslagit etableringslån i stället för bidrag. står upp för en reglerad invandring där man får stanna om man har skyddsskäl men ska lämna landet om man får avslag. Den reglerade invandringen innebär att vi kan upprätthålla en trovärdighet i asylpolitiken. I då allt fler ifrågasätter att vi ska hjälpa människor på flykt är detta särskilt viktigt för att skapa tolerans och acceptans för en medmänsklig flyktinginvandring. Det finns ännu många som befinner sig i det som kallas skuggsamhället. Det kan till exempel vara barn som har vuxit upp och levt hela sina liv i , arbetskraftsinvandrare som stannat efter att deras uppehållstillstånd har löpt ut eller personer som fått avslag på sin asylansökan eller aldrig gett sig till känna. Skuggsamhället är skadligt, både för dem som lever i det och för samhället som helhet. Den som inte har uppehållstillstånd ska lämna landet. För att det ska ske kommer fler åtgärder än att behövas. ser vi att det behövs särskilda lösningar för vissa av de problem som har uppstått , när 163 000 personer sökte asyl i och satte stor press på våra system. Söker man skydd ska man kunna lita på att man får en rättssäker bedömning av sina asylskäl. Tyvärr ser vi att det finns vissa brister i det avseendet. Bland annat måste kunskapen om hbtq-flyktingars och konvertiters situation öka, och en utredning bör göras av bedömningar av säkerhetsläget i olika länder. Vi vill även att en översyn görs av de medicinska åldersbedömningarna, så att eventuella brister kan åtgärdas. Vi anser dessutom att övrigt skyddsbehövande och ömmande omständigheter ska återinföras och att alternativt skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening. Vi vill också lösa situationen för dem som var minderåriga när de kom och som har drabbats av långa handläggningstider. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap vill vi reformera mottagandet. Det är i kommuner som mest kunskap kring etablering och integration finns. För att bättre kunna planera och utnyttja tillgängliga bostäder och på ett tidigt stadium påbörja insatser som är kopplade till den lokala arbetsmarknaden eller utbildningsväsendet bör kommunerna ges ett större ansvar och medföljande ekonomiska resurser till både boende och etablering. vill vi begränsa möjligheterna att välja eget boende genom att införa en social prövning. För att ytterligare effektivisera mottagandet och göra det tydligt och enkelt bör regionala mottagandeplatser finnas där samtliga asylsökande bor . Här kan asyl sökas och relevanta aktörer samlokaliseras. En asylsökande som är inskriven på mottagandeplatsen ska ha obligatorisk samhällsundervisning, något vi har drivit på för , och hälsoundersökning i väntan på beslut. Migrationspolitik rör dock mer än flyktingar och asylsökande. tillväxt är beroende av utländsk kompetens. Vi vill därför värna och utveckla dagens regler för arbetskraftsinvandring samt underlätta för studenter och andra grupper. Det är i företagen jobben växer fram, och det är företagen som bäst kan avgöra vilken kompetens de behöver rekrytera. utgångspunkt är att den som försörjer sig själv ska få stanna i . Arbetskraftsinvandrare ska ha lätt att komma till och lätt att stanna så länge de har jobb. Det ska vara möjligt att byta jobb. Ansökningsprocessen måste förenklas, och mindre felaktigheter ska vara möjliga att åtgärda. fungerar det inte så – många utvisas fortfarande av skäl som är helt orimliga, till exempel på grund av misstag som en tidigare arbetsgivare har gjort . En strategi behöver tas fram för hur ska kunna attrahera rätt kompetens i en växande global konkurrens. Det är viktigt för små och medelstora företag och för vår ekonomi som helhet. vill underlätta ansökningsförfarandet för utomeuropeiska studenter som vill studera i . Det är viktigt att attrahera utländska studenter. Den högre utbildningen är en snabbväxande global marknad som skapar nya kontakter och nätverk och tillför värdländerna värdefullt humankapital. I flera fall har fått kritik för bristfällig hantering av studenters uppehållstillstånd, otydlighet i processer och en icke-transparent tolkning av regelverk. De regler som finns för studenters uppehållstillstånd och som bland annat innefattar tryggad försörjning och studieresultat måste tydliggöras med utgångspunkt från studenters möjlighet att studera och stanna i . Vi behöver också underlätta för företagare att komma till för att driva ett eget företag. är reglerna strikta, och få kan komma för att bidra med sitt entreprenörskap och sin företagsamhet. Vi måste bli öppnare, så att vi bättre kan ta vara på den skaparkraft som människor vill bidra med för att bygga starkt. Jag vill yrka bifall till reservation 3 i SfU15, reservation 3 i SfU16 och de alliansgemensamma reservationerna 1 och 14 i SfU17. 18 (V): Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Vi debatterar nu flera olika betänkanden, och jag vill därför börja med att yrka bifall till ett antal reservationer. Jag vill yrka bifall till reservation 16 i SfU15. Reservationen handlar om amnesti för ensamkommande barn. Jag yrkar också bifall till reservation 4 i SfU16, om anhöriginvandring. Denna reservation handlar om rätten till familjeåterförening. I SfU17, om arbetskraftsinvandring, har ett särskilt yttrande som framhäver vårt ställningstagande i fråga om arbetskraftsinvandring, eftersom vi inte har motionerat om detta. Det kan man läsa om man är intresserad. När det gäller SfU18, om medborgarskap, yrkar jag bifall till reservation 3. finns det en akut fråga som överskuggar allt annat i migrationspolitiken, nämligen frågan om de ensamkommande. Denna fråga är stor därför att den förutom de ensamkommande själva berör så väldigt många av oss i samhället: vänner, grannar, lärare, familjehem, gode män, fotbollslag och många andra. De ensamkommande som vi talar om är nämligen människor – unga och barn – som har levt bland oss . De är en del av oss . I den aktuella debatt om ensamkommande som begärde var jag väldigt tydlig med att vi i är öppna och flexibla för att hitta lösningar som kan göra att de ensamkommande kan få stanna. Vår dörr är alltid öppen. Vi är villiga att diskutera alla förslag som kan leda till att de kan få stanna. Tyvärr har regeringen inte valt att ta denna chans när det gäller den nya lagen. Jag kommer att återkomma till det. Amnesti är i vanliga fall ingenting som ska behövas. Men ibland – i undantagsfall, då man ser att människor far väldigt illa eller faller mellan stolar – kan det behövas. Då kan amnesti vara det enda rimliga. Det kan vara så till exempel när man byter system eller när rättssäkerheten helt uppenbart har brustit. Vi har varit i en sådan situation, med den amnesti som gavs till ungefär 17 000 personer 2004–2005, och jag tycker att vi är i just en sådan situation . Jag kommer att gå igenom sex goda och viktiga skäl till att ge amnesti för ensamkommande barn och ungdomar. Jag kommer att tala om varför det är rationellt och konstruktivt att hantera en svår och akut situation på just detta sätt. För det första: Det allra tyngsta argumentet mot en amnesti är ofta att det skulle gå emot den grundläggande principen om individuella skyddsbedömningar och att det skulle undergräva våra principer för rättsordning. Men detta förutsätter att dessa skyddsbedömningar har gjorts på ett rättssäkert sätt, vilket det tyvärr finns starka skäl att ifrågasätta. I ett land som , med en väldigt svag statsmakt, inbördeskrig, kaos och korruption, är förekomsten av ett socialt skyddsnät – vilket innefattar familj, grannar och släkt samt att man känner till platsen där man lever – helt avgörande för att man ska kunna överleva. Ju osäkrare ett land är, desto starkare blir behovet av tillgång till sociala nätverk för skydd och överlevnad. Fältforskare i har kunnat visa att de enda som klarar av att komma tillbaka till landet och integreras och som inte tvingas fly igen är de som har ett starkt nätverk, familj och ekonomiska resurser i landet. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap En stor andel – nästan 10 000 personer – av de ensamkommande med afghanskt ursprung som har sökt sig till har vistats i ett annat land än före sin flykt till ; inte sällan har detta land varit . Det innebär att de inte har någon verklig anknytning till och att de alltså inte har det sociala skyddsnät som behövs för att överleva där. Men formellt och folkrättsligt är de afghanska medborgare – trots sitt bristande nätverk har de av setts som genomsnittliga afghaner.