prot · H60913 · 2018-11-07 00:00:00 — svar är att , mer än någonsin, behöver ett starkt inhemskt jordbruk framöver. Vi kommer att bidra med vår kunskap och våra praktiska förslag för att det ska kunna bli verklighet. Det är vårt löfte till jordbruket för den kommande mandatperioden. 9 (SD) replik: Jag vill tacka för anförandet. Jag har en fråga. talar om återbetalning av dieselskatt och ett antal stöd för framtiden. Det är mycket bra. Men återbetalning av dieselskatt är en mer kortsiktig lösning, och det finns begränsningar med återbetalningen, vilket jag nämnde i mitt anförande. Jag vill därför fråga om är berett att i stället sänka dieselskatten och i så fall med hur mycket. Det skulle ge lantbrukarna ett långsiktigt besked och ge dem en planeringshorisont. Att sänka en skatt som hämmar lantbrukarna skulle leda till att de kan stå på egna ben i högre grad och inte hämmas av faktorer utanför deras kontroll. Är berett att sänka dieselskatten? 10 (C) replik: Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Jag tackar för frågan. Den är inte helt okomplicerad att rakt upp och ned svara ja eller nej på. Vi behöver helt klart hitta modeller för att göra återföringen. Då är förmodligen tillfälligt sänkt dieselskatt en bra metod, eftersom den sittande regeringen inte har jobbat med andra alternativ för att höja konkurrenskraften. Det ser vi alltså som en framkomlig väg . Frågan är om det går att sänka dieselskatten långsiktigt. Det är klart att det gör. Är det önskvärt? Nej, det är det kanske inte. Vi behöver stärka konkurrenskraften för svenskt jordbruk och ställa om . Det behöver givetvis vara en kombination av olika åtgärder. Och det har vi lagt fram på. I vårt motförslag till livsmedelsstrategin har vi 90 konkreta förslag. lade vi fram ytterligare 15 konkreta förslag. Vi säger att vi ska stärka konkurrenskraften men också klara en omställning. 11 (SD) replik: Tolkar jag rätt eller fel? Är ni beredda att sänka dieselskatten på kort sikt men inte på lång sikt? Det kan jag kanske få ett svar på. För oss är det viktigt att ge svenska lantbrukare liknande förutsättningar som omvärldens lantbrukare. En del i det är att ge dem samma skattesatser. Om en omställning leder till sådana svårigheter att lantbrukare går i konkurs måste man ta med det i helhetsanalysen innan man går vidare med en sådan omställning. Det finns lite olika saker man måste ha med i en helhetsanalys. En är att svenskt lantbruk är mindre klimatbelastande än andra EU-länders lantbruk, och det är mycket mindre klimatbelastande än lantbruk i länder utanför EU. Det betyder att man kan gynna klimatet genom att ha svensk produktion och missgynna klimatet genom att importera. Det skulle vara intressant med en helhetsanalys där man räknar in vad det skulle betyda för klimatet om ett antal svenska lantbrukare går i konkurs och marken inte brukas. Är beredd att göra en helhetsanalys, så att man verkligen får en helhetsbild av vilka effekterna blir på klimatet med den politik som eftersträvar att minska klimatbelastningen? 12 (C) replik: Tack för frågan, ! Vi är beredda att höja återbetalningen av dieselskatt med 190 miljoner 2018, 290 miljoner 2019 och 290 miljoner 2020. Det är det kortsiktiga perspektivet. Det tror jag är ett klart svar på din fråga. Jag håller med om att vi givetvis måste göra en helhetsbedömning för att få stärkt konkurrenskraft så att vi får ha kvar svenskt jordbruk. Då måste vi också hitta en balans där vi får en vettig klimatbelastning. Det nästan sämsta vi kan göra är att flytta ut jordbruket. Då ökar klimatbelastningen. Vi har lagt fram våra 90 plus 15 förslag för hur man kan lösa det. Det går att kombinera. Jag vänder mig lite emot dem som säger: ”Jordbruket behöver inte ställa om.” Jo, jordbruket kommer att behöva ställa om ganska fort, precis som alla andra sektorer. Men det går att kombinera med ökad lönsamhet om staten är aktiv och vi har en aktiv regering. Jag förväntar mig att vi ska få just en aktiv regering som jobbar med de här frågorna. 13 (V): Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 , , Los, Nötberget, och Fågelberget är namn som vi alla fick ta del av . Men det var inte enbart namn. Det var också människor som fick se sina egendomar, sina liv och sin hälsa påverkas kraftigt. Skogsbränder härjade nämligen hemma i . Många är de som har fått se sina livsverk gå till spillo, som har fått se generationers efter generationers arbete försvinna i röken. Det var fruktansvärda händelser som påverkade väldigt många väldigt djupt. Det var effekter av klimatförändringarna, precis som torkan vi har fått uppleva och som har drabbat jordbruket väldigt hårt. Vi fick ta del av berättelser från bönder om att de måste nödslakta sina djur. De fick inte mat till sina djur. Vi har fått höra om spannmålsproduktion som har varit den lägsta . Klimatförändringarna får katastrofala effekter. De som har förnekat klimatförändringarna borde äntligen ha vaknat, men tillåt mig tvivla på det. De spåren verkar sitta djupt i vissa partier, inte minst hos . när larmrapport efter larmrapport om utsattheten för de svenska bönderna kom var först ut av alla partier och krävde ett stödpaket. Vi måste stödja det svenska jordbruket. Efter det följde parti efter parti efter och krävde olika former av stödpaket. Det visar sig också här . Vi är brett överens om att det svenska jordbruket behöver stödjas, och det i sig är glädjande. Låt oss försöka att ta vara på det och skapa mer långsiktiga spelregler för det svenska jordbruket. För oss i är det avgörande och centralt att man ökar den inhemska livsmedelsproduktionen. verkar det som att den kommer att minska på grund av torkan . Omställningen i jordbruket måste bli större. Det sätt på vilket vi lever är inte hållbart. har som mål att öka sin självförsörjningsgrad av livsmedel i enlighet med den livsmedelsstrategi som har ställt sig bakom. har det väl gått så där, men strategin är också ganska ny. Länsstyrelse efter länsstyrelse håller på att ta fram strategier för att öka den inhemska livsmedelsproduktionen. Ett vanligt år importerar vi stora mängder mat, även sådant som går att odla och tillverka i som till exempel ägg, mejerivaror, gryn och kött. av det kött som konsumeras importerar vi, och det kommer från djur som behandlats med stora mängder antibiotika. För sedan besökte jag en lantbrukare som hade ekologiska grisar och får. Bonden berättade att när man slaktade sina får på gården fanns det inte plats på slakterierna, för då importerades det som mest får från . Hur hållbart är det? lär importandelarna öka än mer på grund av sommarens torka, och bönderna lider svårt av missväxten. Därför är det bra att det här stödet ska införas. Torkan borde vara en väckarklocka för vår sårbarhet. Vi har inte längre förmågan att producera den mat som vi själva äter här i . är det inte hållbart. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Jag hoppas därmed att den inhemska matförsörjningen ska bli mer aktuell. Vi behöver en sådan inhemsk nationell jordbrukspolitik som , eller har. EU:s jordbruksstöd är ju inte något speciellt effektivt system, och det är inte miljövänligt. Det gynnar framför allt stora godsägare. Det har också varit ett byråkratiskt system, och det visar ju debatten om jordbruksstöd som inte betalas ut. Jag har suttit i länge, herr talman. Jag kommer ihåg att under den borgerliga regeringen krävde vi att regeringen skulle snabba på utbetalningarna av jordbruksstöd. Det är alltså en historia som tyvärr har långa anor, så det måste ändras. Det är inte så himla enkelt att komma till rätta med de problemen. EU:s byråkratiska system är vida kända just för att vara byråkratiska. Vi borde också kräva ett undantag från taken i jordbruksstödet från som har genomfört. Det är inte heller rimligt att vi betalar en massa pengar till för jordbruk, och sedan får vi tillbaka en enda liten del. Vi borde ha ett nationellt jordbruksstöd och inte ett jordbruksstöd på EU-nivå. Men jordbruksstöd handlar också om jämlikhet, att upprätthålla service på landsbygden liksom ett reglerat återflöde av inkomster från mineraler, vattenkraft och vindkraft till de regioner där dessa också utvinns. Den ökande ojämlikheten i drabbar också delar av landsbygden med utarmad service och därmed sämre möjligheter att bo kvar. Ökad självförsörjningsgrad hänger tätt samman med en välfungerande landsbygdspolitik och omfördelning av resurser, det vill säga tvärtemot nyliberalism och tron på att marknaden löser allt. Med ett strategiskt arbete för ökad inhemsk livsmedelsförsörjning med djupa insikter om att vi måste agera mot klimatförändringarna hoppas jag att detta ska leda framåt i en hållbar riktning. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag i betänkandet. 14 (SD) replik: Tack, , för anförandet! Är det någonstans som man måste ha rätt utgångspunkt och rätt fakta är det i . Jag uppfattade det som att påstod att är klimatförnekare, och det är en myt. har vi vederlagt det. Däremot är klimatfrågan så pass viktig att man måste göra en helhetsanalys. Man måste se till att de åtgärder som man vidtar ger effekt. Det är alltså ett effektivitetsperspektiv och en nykter analys som vi efterlyser. och diskuterade här tidigare vad man måste ha med sig i en sådan analys. Lantbrukare ska inte köra extra körningar för skojs skull, oavsett hur billig dieseln är. Man kan öka mekanisk ogräsbekämpning i stället för kemisk ogräsbekämpning. Man ska kanske bruka det avlägset belägna skiftet som annars inte skulle brukas, som i stället planteras med gran. Det andra som man måste veta är att svenskt lantbruk är mindre klimatbelastande än andra EU-jordbruk och mycket mindre klimatbelastande än jordbruk utanför EU. Detta är kunskap som och har. Det betyder att det gynnar klimatet om vi odlar maten här i och att det missgynnar klimatet om vi importerar vår mat. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Sedan sa att inte längre har förmåga att producera mat. Jag kanske misstolkade det, men då kan rätta till det. Jag vill säga att det delvis är skapat av dålig politik. Sedan skyller på EU. Det finns en passivitet även där. Vi vill i stället utnyttja EU-reglerna, som jag gav exempel på från talarstolen, och ändra dem så att de gynnar . Det är så man agerar för att få ett EU som fungerar för svenska intressen. 15 (V) replik: säger att man måste ha åtgärder mot klimatet som har effekt. Ja, det kan jag instämma i. Därför är det så svårt att förstå att gång på gång drar ned på det budgetområde som har miljö- och klimateffekt. Så är det de facto. klimatpolitik brukar bestå av: Gör ingenting här hemma, eller så lite som möjligt, och gör någonting långt där borta. Man verkar då glömma bort, herr talman, att om alla skulle leva som vi skulle det gå åt fyra jordklot. Hur hållbart är det? Man måste ta eget ansvar för det man gör här hemma och ändra på det. Det borde vara en självklarhet. Det är också här som man lättast kan få effekt. måste man också jobba på internationell nivå för att påverka andra länder och försöka att bistå på bästa möjliga sätt. Det gäller till exempel ett additionellt klimatbistånd. anser att man ska öka den inhemska livsmedelsproduktionen. Det tror jag att alla partier vill, men vi vill nog det på lite olika sätt. Däremot hoppas jag att det ska finnas gemensamma linjer i en del av dessa åtgärder så att vi kan börja jobba mer långsiktigt. Jag vidhåller att det finns klimatförnekare i och att det också är väldigt djupt rotat. Det är bara att lyssna på till exempel partiledardebatter. 16 (SD) replik: Det var lite svepande anklagelser. När någonting är viktigt måste man få effekt. Vidtar vi åtgärder här blir det en liten effekt, eftersom vi redan har vidtagit så många åtgärder, som det blir stora negativa effekter på andra områden. Om vi vidtar åtgärder i utvecklingsländer blir det en mycket större effekt. Dessutom lägger vi väldigt mycket pengar på utveckling av förnybara tekniker, vilket i förlängningen skulle kunna leda till att fossila drivmedel och fossila alternativ blir mindre intressanta. Det blir naturligtvis intressant, inte bara i utan också för omvärlden. På så vis får man med den åtgärden en global effekt i stället för bara en lokal effekt. Man får en bestående effekt i stället för enbart en kortsiktig effekt. Här satsar vi mer än regeringen – betydligt mer. Regeringen verkar tro att man genom att vara ett föredöme skulle få efterföljare. Jag tror inte att det fungerar så enkelt. Andra länder har inte de förutsättningar som har med mycket vattenkraft och skog, vilket hjälper till vid en omställning. har därtill ganska mycket kärnkraft. Andra länder kan inte följa exempel på samma sätt. Jag tror dessutom inte att global politik fungerar riktigt på detta vis. Man måste i stället skapa tekniska alternativ som sedan kan tillämpas och som också ger exportintäkter och sysselsättning, vilket naturligtvis är väldigt bra. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Med en politik som fokuserar på att andra ska följa efter finns det en risk att vi sparar koldioxidutsläpp här som eldas upp av någon annan. Det enda vi då har åstadkommit är en räcka negativa effekter i utan att vi har påverkat de globala nivåerna av koldioxid. Detta måste finnas med i en beräkning. 17 (V) replik: Jag skulle kunna sammanfatta åtgärder på klimatområdet på följande vis: Gör mer där borta men dra ned mycket på budgeten för detta! Gör mindre här hemma och dra ned ännu mer på budgeten här hemma! Det vill säga: Gör så lite som möjligt. Detta är kontentan av politik på området. På något annat sätt kan man inte förstå de omfattande neddragningar som ni faktiskt gör på både internationella och inhemska klimatåtgärder. Det är ohållbart att leva som vi i lever. Vi förbrukar fyra jordklot, och av det som vi konsumerar här släpps ut i andra länder. Människor tvingas fly för sina liv. Klimatflyktingar kommer att vara, och är redan, den största gruppen av flyktingar på vårt jordklot. Det är helt enkelt ohållbart att fortsätta leva som vi i den rika världen gör. Vi har ett ansvar att visa solidaritet och ändra vårt levnadssätt. Därför ska vi bland annat öka den inhemska livsmedelsproduktionen och på försöka ställa om jordbruket i en mer hållbar riktning. talar vi om ett krisstöd, och ett sådant ska vi ha. Vi i ställer oss bakom det förslag som ligger på bordet. behöver mer långsiktiga stöd, och ska vi stimulera med morötter för att få en större omställning av jordbruket för att kunna öka den inhemska produktionen och konsumtionen av svenska livsmedel. 18 (MP): Lantbrukare är tåliga människor. Det måste man vara när ens dagsverkes årliga inkomst är helt beroende av väder och vind. har även krävt en annan typ av uthållighet då den myndighet som står för den betydande parten av de ersättningar som lantbrukarna får för sitt arbete helt enkelt inte har varit riggad för att betala ut dessa ersättningar. Det finns mycket att säga om detta. Regeringen har tillsatt till för att man där ska få ordning på sina system, och förhoppningsvis är mycket nu löst vad gäller utbetalningarna. Jag ser verkligen fram emot en utvärdering av vad detta har fått för effekter för lantbrukarna i . Självklart har det fått effekter. Finns det till exempel lantbrukare som på grund av detta har sett sig tvingade att lägga ned sitt företag? Det svenska jordbruket har effektiviserats och finjusterats långt ned i detaljerna. Det handlar om precisionsodling med ny teknik, Greppa näringen, , exakta foderstater till djuren och så vidare. Man har ofta stenkoll på förutsättningarna i företaget. Men det gäller de förutsättningar som gäller vid normala förhållanden, med lite variationer, så som man helt enkelt ska ha i ett företag. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Vi har haft ett mycket stabilt och relativt förutsägbart klimat på planeten. är det inte längre så. Klimatförändringarna är här. Det är bara att erkänna att vi har gjort alldeles för lite för att hejda dem. Vi gör fortfarande alldeles för lite för att hejda dem. Och som vi gör alldeles för lite för att hejda dem drabbas vi alla. Vissa drabbas direkt, andra mer indirekt. Lantbrukarna, som är helt beroende av väder, drabbas direkt. Vi som ska handla den mat som de producerar drabbas i nästa led. Det är inte detta scenario som lantbrukarna och deras organisationer har arbetat med . Utan de har arbetat med effektivisering av företaget i ett stabilt, förutsägbart och gynnsamt klimat. regnade det i skördetider så till den milda grad att många helt enkelt inte kunde ta sig ut på åkrarna för att skörda. Om man kunde slå av säden kunde man då rakt inte bärga halmen. har det varit torrt under så gott som hela växtsäsongen. Man har därför inte haft någon anledning att ge sig ut på åkrarna för att skörda eftersom nästan ingenting har vuxit där. Det tog sig på slutet. Regnet kom, och det blev grönt igen. Man fick ytterligare några grässkördar, men naturligtvis med lägre proteininnehåll. Det blev ändå något för djuren att tugga på. Säden och inkomsterna från växtodlingen har i stort sett halverats för växtodlarna. De måste därför ta ut ett mycket högre pris för den säd de har. Detta drabbar exempelvis grisbönder, kycklinguppfödare och äggproducenter, eftersom maten till deras djur blir betydligt dyrare. Det finns trots allt foder i att köpa till djuren. Ett tag trodde vi inte det. var paniken nära hos många. Skulle de få tag på hö till sina hästar? Om inte, vad skulle de i hela fridens namn göra då? Skulle mjölkbonden få foder till sina mjölkkor så att de skulle kunna producera så mycket att gården går runt? Eller skulle man bli tvungen att slakta ut? Paniken var som sagt utbredd, undertryckt och stor. Jag vet, för jag delade den. blev det alltså inte riktigt lika illa som det kunde ha blivit. Men det blev tillräckligt illa för att det stöd som regeringen har beslutat om skulle vara av vikt. Det är åtminstone vår ambition att stödet ska hjälpa till att bära ett antal lantbrukare genom detta svåra år. Man kan alltid diskutera omfattningen av stödet liksom om förslagen om hur och till vem stödet ska riktas är de bästa och mest rättvisa. är trots allt vår expertmyndighet. Det är den som har lagt fram förslaget. Jag förutsätter att man har tagit hjälp av lantbrukarnas egna organisationer när man har arbetat fram förslagen om hur stödet ska fördelas. Självklart måste detta utvärderas ordentligt. Man kan fundera över flera frågor när det gäller begränsningar av djurenheter och djurslag. Det är viktigt att det blir rätt. Och är det också mycket viktigt att vi stöttar lantbruket i den omställning som måste till i klimatförändringarnas tidevarv. I lantbruket krävs mycket ny infrastruktur, exempelvis bevattningsanordningar, troligen andra växtsorter och mer medel till forskning om vilka sorter som funkar. Fler våtmarker och utjämningsytor vid störtregn behöver anläggas. Med ny infrastruktur följer ofta stora kostnader. Vi behöver stötta lantbrukarna i deras klimatanpassningsarbete och på deras väg mot fossilfrihet. Vi når inte dit genom att subventionera fossildiesel. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lant-bruket som drabbats av torkan 2018 Det viktigaste arbete som vi nu har att göra är att hjälpa till i omställningen till ett fossilfritt jordbruk och att satsa på att anpassa jordbruket till ett förändrat klimat. vill utveckla jordbruket på ett sätt som långsiktigt stärker livsmedelssäkerhet och ger ökad produktion och förädling av livsmedel i . Vi behöver öka skyddet mot exploatering av värdefull jordbruksmark. Vi ska inte bygga på den bördigaste jorden där jordbrukaren ofta har lagt ned tiotals år och mycket pengar på ett jordförbättringsarbete. Det är resursslöseri. Avslutningsvis vill jag passa på att nämna, om ni inte redan har läst det, att de ekologiska lantbrukarna klarade sig bättre i torkan. Vad detta kan bero på ska också bli intressant att få reda på mer om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 7 Riksrevisorernas årliga rapport betänkande 2018/19:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport (redog. 2017/18:RR5) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning betänkande 2018/19:JuU3 Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning (prop. 2017/18:269) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre betänkande 2018/19:SoU4 Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre (prop. 2017/18:273) 19 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till motion och yrka avslag på propositionen i dess helhet. Biståndsbedömt trygg-hetsboende för äldre Att äldre ska ha möjlighet att leva ett tryggt och innehållsrikt liv är vi alla tack och lov överens om. Vi är rimligen också överens om att trygghetsboenden i olika former är både eftersträvansvärda och viktiga delar i en modern och framåtriktad äldrepolitik. Trygghetsboenden infördes under den tidigare alliansregeringen. När reformen genomfördes omvandlades väldigt många tidigare äldreboenden till trygghetsboenden, men det skedde också mycket nybyggnation. Hela tanken med trygghetsboenden är att de ska vara bryggan mellan ett eget boende och ett särskilt boende innan man behöver ett sådant. Det gäller äldre som av något skäl upplever så stark otrygghet eller ensamhet att de vill flytta från sitt vanliga boende men inte har tillräckliga problem för att bli bedömda för ett särskilt boende. En av de stora poängerna med den här boendeformen var att den inte skulle vara biståndsbedömd. Det ska vara den enskilde äldre som själv avgör efter sina behov om man vill eller inte vill flytta dit, och man ska kunna hyra trygghetslägenheter på helt vanliga marknadsvillkor. Denna omvandling blev för många en helt fantastisk möjlighet. Det utgår investeringsstöd för att bygga nytt eller omvandla befintliga hus och lägenheter till trygghetsboenden. finns trygghetsboenden i 181 av 290 kommuner, och fler tillkommer . Nästan 10 000 människor bor i olika slags trygghetsboenden. Trygghetsboenden har gjort livet lättare, tryggare och mindre ensamt för väldigt många äldre. Vid en första genomläsning kan biståndsbedömning av trygghetsboenden uppfattas som positivt. Men det finns väldigt många avigsidor. Den äldres upplevelse av otrygghet kan överprövas av personal. Kommunala tjänstemän får alltså veto gentemot den äldres upplevelser. Hur ska en utomstående kunna värdera den enskildes känsla av otrygghet eller ensamhet? Propositionen löser inte vare sig otryggheten eller ensamheten utan skapar mer problem. Genom att lagstifta om biståndsbedömt trygghetsboende kommer existerande trygghetsboenden i stor mängd att kunna inkorporeras i kommunens samlade äldreboenden. Det hyfsar möjligtvis statistiken men tillför inte ett enda nytt boende. Ändå känns detta som ett av de bärande argumenten i propositionen. Frågan är vilket problem som avses bli löst genom det här förslaget. Förslaget innebär också färre möjligheter för den äldre att välja sitt eget boende, eftersom man ofta kommer att behöva gå igenom den eklut som består av en biståndsbedömning. Genom den föreslagna lagstiftningen blir möjligheten till trygghetsboende krångligare, när det egentligen borde vara tvärtom. Regelkrångel i stället för regelförenkling – är det verkligen det vi vill för våra äldre? Vill vi ge dem ännu fler problem? Enligt förslaget ska samtliga framtida bedömda trygghetsboenden vara avhängiga tillstånd från . Det är oklart vad detta tillför, utöver långa väntetider och ytterligare byråkrati. Det löser inte problem utan skapar problem. Trygghetsboenden byggs i allt större utsträckning. Efterfrågan är fortsatt hög. Uthyrningsgraden är väldigt hög. Allvarligt – vad är det för problem man egentligen vill lösa med den här propositionen? Biståndsbedömt trygg-hetsboende för äldre