prot · H60934 · 2018-12-20 00:00:00 — När det gäller finansiering av läkemedel har vi en något märklig konstruktion där staten finansierar de läkemedel som skrivs ut på recept, medan landsting och regioner finansierar de läkemedel som rekvireras direkt till sjukvården. Det är en ordning som har varit föremål för stark kritik . har till uppgift att föreslå ett hållbart, förutsägbart och kostnadseffektivt system för finansiering av läkemedelskostnaderna. När nu slutförslaget läggs fram hoppas jag att det är ett klokt förslag som kan vinna brett politiskt stöd. Den andra stora kostnaden i vårt utgiftsområde gäller den statliga delen av assistans till människor med omfattande funktionsnedsättning. Det handlar om en av de viktigaste delarna i svensk välfärd. Personlig assistans gör att även människor med omfattande funktionsnedsättningar får förutsättningar till ett drägligt liv. Det är inte många människor det handlar om, men den personliga assistansen är för många helt livsavgörande. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Här kunde vi under förra mandatperioden se ett fullkomligt politiskt haveri. Finansminister klargjorde att vi måste dämpa kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen. Samma höst beordrade regeringen, i sitt regleringsbrev, att bryta utvecklingen av antalet assistanstimmar. I samband med att tillsattes sa ansvarigt statsråd: Den tillsattes för att det inte går att se på när kostnaderna för personlig assistans ökar. Man hade alltså bara ett kostnadsfokus. Direktivet var också tydligt: Lägg fram förslag för att minska kostnaderna för assistans! Lägg därtill andra beslut som slagit mot dem som behöver assistans. Jag tänker exempelvis på att arbetsgivaravgiften för unga har höjts och inte minst på den klappjakt som vänsterregeringen bedriver mot de assistansföretag som är aktiebolag och som därmed måste ha ett överskott. Två tredjedelar av alla assistansberättigade har valt en privat utförare. Om regeringen blir framgångsrik i att driva bort alla privata företag inom välfärden kommer de att vara hänvisade till kommunerna. Att regeringens politik har haft avsedd effekt har vi sett i att antalet assistansberättigade har minskat och i att även antalet beviljade timmar har minskat. Det är inte enstaka individer som drabbas utan ett stort antal. De som drabbas är dessutom några av dem som är i störst behov av samhällets stöd. Men äntligen verkar det finnas en bred enighet i socialutskottet om att förändra gällande lag. När lagändringen sker kommer också den budgeterade kostnaden för statlig assistans att få korrigeras. En annan stor samhällsutmaning, herr talman, är den ökade psykiska ohälsan i samhället. I vårt budgetförslag från har vi därför fokuserat på just detta. Att allt fler barn och unga uppger att de lider av psykisk ohälsa är någonting vi måste ta på allvar. har köerna till barn- och ungdomspsykiatrin växt, och de är helt oacceptabla. De regionala skillnaderna är dessutom alldeles för stora. Vi vill därför göra en särskild satsning där de landsting och regioner som säkerställer att barn och unga får psykiatrisk vård snabbare än får ekonomiskt stöd. 52 (V) replik: och säger med emfas att de skattepengar vi får in ska gå till hälso- och sjukvård, skola och så vidare – det håller jag verkligen med om. Men alla skattepengar gör tyvärr inte det, herr talman. är också ett av de partier som med emfas alltid säger att vinster i välfärden är så himla bra. Det handlar ändå om att skattepengarna inte hamnar i välfärden, utan de går till exempelvis de stora företagen. Inom hälso- och sjukvården kan jag nämna , till exempel. Hälsovård, sjukvård och social omsorg När pratar om vinster i välfärden, herr talman, brukar de alltid framhålla de små familjedrivna företagen och så vidare. Jag vill ändå framhålla de stora företagen, exempelvis som snart är till försäljning till det stora franska företaget vars namn jag tyvärr knappt kan uttala. Det är uppenbart att det företaget har specialiserat sig på helt privatiserad vård. Ser inte att när man får in ett sådant stort företag riskerar det också att leda till en ännu större tudelning av den svenska hälso- och sjukvården, som redan är tudelad genom att vi har en väldigt ojämlik hälsa med avseende på klass? Ser inte och , herr talman, den stora risken med att ett sådant stort franskt företag får in foten på svensk välfärdsmarknad? 53 (C) replik: och återkommer ständigt till frågan om vinster i välfärden och att man ser en stor fara med den utveckling vi har haft . Jag vill vända på frågan. Det är absolut en större fara om dessa företag faktiskt skulle försvinna från den svenska välfärden. Hur ser strukturen ut? Vi kan ta ett exempel från min kommun , där vi har två vårdcentraler. Den ena är offentlig, den andra är privat. Om utredningen om vinster i välfärden hade gått igenom och tvingat de privata företagen att stänga ska vi inte inbilla oss att som den privata hade behövt läggas ned skulle ha startat en ny, offentlig. I stället hade vi i stort sett tagit bort av vårdcentralskapaciteten i en liten kommun. Det är det som är den stora faran i hela den diskussion som ständigt återkommer till. Jag skulle också kunna göra en fundering kring hur ni ser på alla dem som har privata utförare inom assistansen. Där finns det också en stor fara. I stället för att se till att höja kvaliteten inom assistansen och utveckla den delen med de privata utförarna hade dessa personer i stället blivit hänvisade till kommunerna. Därför tycker jag att det är intressant att ställa frågan tillbaka till : Hur ser hon på utvecklingen där? Varför ska inte de som är assistansberättigade kunna välja vilken som ska vara dem allra närmast och utföra den vården? 54 (V) replik: är ett av de partier som sprider myter om hur vi vill ha välfärden. Vi är ju inte emot de här företagen. Vi är emot att pengar flyttas ut. Jag hoppas verkligen inte att 7 procents vinstbegränsning skulle göra att företagen försvann. I så fall skulle det bara visa att det enda incitamentet för dem att vara på välfärdsmarknaden är att kunna casha in pengarna. Det tycker jag vore tragiskt, och det hade varit intressant att se. Självklart vill vi att assistansen ska kunna utföras av de här privata små företagen. Det intressanta är det stora vinstuttaget. är en ganska sjyst vinst, och det vore tragiskt om ett företag då skulle säga att de inte kan vara kvar på marknaden. står alltid där. När ett företag roffade åt sig 1 miljon och stack utomlands, vilka fanns där då? Då fanns där. 55 (C) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg återkommer till att pengar förs ut ur landet, och där är vi helt överens: Det är absolut inte okej. Å andra sidan måste vi se på vad företagen faktiskt tillför vår välfärd och hur välfärden skulle se ut om vi inte hade haft våra privata utförare. I stället för att fokusera på bara pengar borde sätta sig ned och fundera över hur vi kan utveckla kvaliteten och ställa krav som gäller både den privata delen och den offentliga delen. glömmer vi nämligen bort att titta på den offentliga delen. I stället går de med ett stort underskott. Jag tycker att det är minst lika anmärkningsvärt att man har ett stort underskott som man behöver fylla på med skattemedel som att man kan plocka ut en liten vinst. Vi ska heller inte glömma att man behöver göra en vinst för att kunna bedriva verksamhet med hög kvalitet. 56 (V): Vi har ett exceptionellt läge i . En övergångsregering har tagit fram en övergångsbudget. I ett läge när det är oro och ovisshet hade man kanske förväntat sig ansvarsfulla politiker i stället för mer kaos och oreda. Men ni på högersidan, och , kunde inte få nog av just kaos. Ni kanske har inspirerats av – det är absolut så – när det gäller just detta populistiska, nationalistiska och högerextrema partis förhållningssätt i politiken. Ni kände er tvungna att rafsa ihop en budget på 28 sidor. Tjänstemän i varje utskott har fått sitta och jobba helgerna igenom för att rätta till de misstag som har funnits i den här 28-sidiga pamfletten som landet ska styras efter. Det finns dock en väldigt klar och tydlig markering, trend och tendens, herr talman, och det är allt till . Så kan man sammanfatta den här budgeten. Skattesänkningar ska fixa allt. Vi i har förhållit oss till situationen och lägger alltså ingen egen budget. Läser man er text i utskottet är det så uppenbart att ord som ”jämlikhet” och ”jämlik vård”, som ska syfta just på den stora ojämlikheten på grund av klass, inte finns med. Jag återkommer till detta. tänkte jag prata lite om , och det gör jag för att ett antal frågor som har också berör vårt utskott. ska alltså läggas ned, vilket är en total trofé för och för de högerkrafter som har gått ut stenhårt nu när det blev känt att skulle läggas ned. Det har kommit otroligt förklenande omdömen om myndigheten och dess personal, och jag tycker att det är skamligt att inte partierna har tagit sina ledamöter i örat när det gäller just det. hade tagit över vissa uppdrag när det gäller våld i nära relationer från för kvinnofrid, men det finns det inte många ord om i den här budgeten. Var landar dessa uppdrag nu? Det måste finnas en plan för det, inte sant? Var landar uppdragen som rör heder, prostitution och trafficking? Hur ska vi nationellt jobba med de här frågorna, herr talman? Har ni funderat på det? Finns det en plan, en tanke? Det hoppas vi. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kort utbildning och sämre ekonomi ger en sämre hälsa. Det fanns när jämlikhet var varumärke, men sedan några decennier är det inte så längre. är vi det land inom där klasskillnaderna faktiskt ökar allra snabbast. Det här är en trend vi kan se i hela . Ojämlikheten slår också hårt när det gäller vård. Det är uppenbart. I en rapport från Cancerfonden, liksom i andra rapporter, kan vi se att om överlevnaden för cancerpatienter med låg utbildning hade varit lika stor som för högutbildade skulle 22 900 liv kunna räddas. Det är åtta liv . Det skulle jag ha fokuserat på om jag hade fått vara med och skriva en budget. Det är en viktig fråga. Det behövs strukturella, riktade insatser på olika områden. Under den förra mandatperioden förhandlade Vänstern fram en rad reformer som hade ett , herr talman, och det handlade om just jämlikhetsreformer. Det handlade om fri mammografi, som gav förutsättningar för fler kvinnor att undersöka sig, och fri screening för livmoderhalscancer. Det var medel till personalsatsningar, till exempel inom äldreomsorgen. Om personalen har bra anställningsförhållanden inom hälso- och sjukvården och inom äldreomsorgen, då jobbar man också kvar. Då blir inte äldreomsorgen ett genomgångsyrke, som det kan vara . Det här handlade om reformer som skulle öka jämlikheten. Det finns inte riktigt som tänk i budgetarna från högersidan. Däremot har ni ett tänk när det gäller att ta bort medel till fri simskola och avgiftsfria aktiviteter under skolloven – de generella insatser som man trott på i under folkhemmets dagar. I stället ska barn få ansöka om fritidspeng via . Det är något gammaldags över det. Ska man vara lite elak – och det tycker ju ni att jag är ibland – kan man säga att det är lite av enkel fattigvård över det hela. Om man vill gå på simskola får man gå till och ansöka om det. En halv miljard till utveckling av socialt arbete tar ni bort. Dessutom tar ni bort medlen till för ensamkommande. Hur tänkte ni då? Har ni tagit fram förslag som gynnar personalen, som är helt slutkörd? Vi har en personalkris inom hälso‑ och sjukvården som drabbar patienterna. Problemet uppstod inte när Löfven tog makten , utan det här har rullat på. Det är en resursfråga och en kompetensfråga. Vi måste ha mer medel till välfärden, herr talman. Det är en fråga om resurser – för att kunna göra personalsatsningar behöver vi inte skattesänkningar. är 700 vårdplatser stängda i . Har ni något bra förslag på hur kömiljarden ska fixa de 700 vårdplatserna? Eller kaoset på Sahlgrenska, där personalgrupper går ut och berättar hur illa det är för personalen? Var är satsningarna i er 28-sidiga budget på det? Hur ska kömiljarden se till att personalen stannar kvar på arbetsplatserna? Jag tror inte att den kan det. Kömiljarden har premierat korta, snabba nybesök. ska det bli någonting annat. Jag vill gärna veta vad. Personalen i vården är guldet. Det återspeglas icke i er budget. I har vi allt fler med psykisk ohälsa som far illa. Det behövs stora satsningar i första linjen, helt klart. Det handlar också om att man måste arbeta inom de riktlinjer som faktiskt finns ute i landstingen. Jag ska säga en positiv sak om er budget: Ni satsar mot självmord. Det tycker jag är väldigt bra. Hälsovård, sjukvård och social omsorg På äldreområdet drar ni ned med 840 miljoner. Det har ni tagit från våra personalsatsningar. Men sedan återkommer ni och ska göra andra saker. Där måste jag fråga en sak om trygghetsboenden. Kommer de privata vinstdrivande företagen nu att bygga dessa specialboenden med extratjänster för de allra rikaste? Och vad är gemenskapsvärdar? Jag förstår inte det. Hur ska en gemenskapsvärd jobba? Och hur ska det här ändra möjligheterna för personalen inom äldreomsorgen att jobba kvar? De har det väldigt tufft. Andning och sondmatning ska räknas som grundläggande behov. Vi välkomnar majoritetens ställningstagande, men vi hade önskat att barnperspektivet fanns med i tydligare skrivningar. Det finns även andra problem med LSS som behöver beaktas snabbt. Dem har inte ni med. LSS behöver förbättras, och det kräver långsiktighet och en bred överenskommelse. Allt i politiken är en helhet. Den budget på 28 sidor som är spikad är en ojämlik budget som drar isär klassmässigt och regionsmässigt. Men det kommer bättre tider som gynnar alla, inte bara de få. Jag vill lyfta fram det särskilda yttrande som vi har skrivit tillsammans med Socialdemokraterna och . Jag ber om ursäkt för att jag överskridit min talartid. 57 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Jag är glad över det engagemang som visar. Engagemang gör att vi kan gå vidare inom hälso‑ och sjukvården. Vi behöver stort engagemang. Jag kommer inte att klara av att kommentera alla frågor, som är relevanta att få svar på, men jag ska försöka mig på några. Det är inte en myndighet som vi har ansvar för, men låt mig ändå säga detta: Vi framförde kritik genom riksdagsledamoten vid framtagandet av myndigheten eftersom man riskerade att slå sönder den verksamhet som fanns för kvinnofridsfrågor . Vi tycker att det är bättre att återgå till den ordning vi hade, där och där hade en bättre position och ett arbete som vi skulle vilja bevara. När det gäller ojämlik vård instämmer jag helt. Vården är inte jämlik trots att lagen säger att den ska vara det. Det är ett uppdrag som vi i har att förvalta, herr talman – att göra det vi kan för att se till att landstingen är goda arbetsgivare och gör det de ska så att vi uppnår målet. Frågan är vilka styrmedel vi använder för att uppnå det. Man kan alltid ställa frågan vilka ord man skriver först i en budget och vad man gör sedan. Men det är klart att när vi inte lämnar en hel budget utan en budgetreservation med några ändringsförslag – i övrigt är det övergångsbudgeten som gäller – kommer man inte att kunna göra jämförelser, för det är inte jämförbart. För oss är det patienterna som är i fokus. Vi vill förbättra hälso‑ och sjukvården så att vi får en bättre hälso‑ och sjukvård. Då måste det bli bättre villkor för medarbetarna, annars kommer vi inte att lyckas med det. Det går inte att kritisera att vi har detaljstyrda bidrag och säga att vi ska styra mer härifrån. Vi har valt en metod där vi säger att vi ska uppnå någonting. Sedan får varje arbetsgivare i landstingen bestämma hur man gör det. Vi behöver en bättre arbetsgivarpolitik; det vill jag starkt understryka. 58 (V) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Acko Ankarberg och KD säger att inte har någon inverkan på vårt arbete i utskottet. Jag menar att den har det. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ingår i vårt ansvar, inte sant? Det tycker jag att det gör. Också hedersvåld ingår delvis. Och jag tycker faktiskt att man ska ha arbetet på nationella myndigheter för att sedan kunna sprida det. Vad ni gör nu igen är att splittra verksamheten så att arbetet blir väldigt flytande i stället för att se till att det blir nationellt och att det blir samma riktlinjer och förutsättningar över hela landet. Jag menar att det är halvpopulistiskt, herr talman, att man tar bort . Det öppnade också dörrarna för allt det hat som finns mot den. Det är det värsta jag sett – att personer som jobbar på en myndighet får så mycket hat mot sig från högerkrafterna. Jag tycker fortfarande att ska vara kvar och sprida de erfarenheter man drar av detta viktiga jobb. De frågorna kommer inte att må bra förrän man hittar en annan struktur. När det gäller jämlik hälsa tänker jag att om hade gjort samma race som ni gjorde när det gäller budget, alltså lagt krokben för den övergångsbudget som var tänkt, hade vi inte satsat på 14 miljarder i skattesänkningar. Då hade vi laddat med satsningar på personalen och den jämlika vården. Men det valde ni inte att göra, utan ni har lagt pengarna på kömiljarder som inte står i proportion till skattesänkningarna. Jag vill också veta när det gäller dessa kömiljarder: Hur ska ni kunna stötta personalen med dem? 59 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Jag nämnde inte jämställdhetsarbetet. Det kan till stora delar ingå i vårt arbete eftersom det berör socialtjänst och hälso‑ och sjukvård. Det jag sa var att inte ingår i utskottets arbete. Det tror jag att vi är helt överens om. Hur gör man för att uppnå jämlik vård och få goda arbetsvillkor? Jo, staten behöver finnas med och stödja arbetet, både ekonomiskt och genom rätt beslut. Men vi behöver också bättre arbetsgivare. Vi ser brister och stora skillnader i landet som gör att man lämnar yrket och går till något annat. Det är till del så att vi har många välutbildade som skulle kunna gå tillbaka till hälso‑ och sjukvården och även till . Men man har lämnat yrket för att det har varit för hårt tryck . Där måste samtliga arbetsgivare inom det offentliga bli mycket bättre och vi från statens sida se till att vi bidrar med goda villkor och de resurser som krävs. Men säger nej till mer resurser, vilket den här budgeten innebär. 60 (V) replik: Acko Ankarberg och KD har röstat igenom en budget som jag verkligen hoppas försvinner jättefort så att vi får en budget som är mer hållbar. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det handlar faktiskt om en resursbrist som vi kan se ute i landstingen när det gäller att få till en bra arbetsmiljö för alla de vårdarbetare som jobbar där. För detta krävs resurser för att se till att de får bra löner, kortare arbetstid, sjysta scheman och mer delaktighet. Då måste man satsa mycket mer och får välja att satsa mindre på skattesänkningar och mer på välfärden. Det tror jag. Jämlik vård handlar också om att titta på hela strukturen. Vården är extremt ojämlik klassmässigt. 61 (M) replik: Även jag tycker att engagemanget från är bra. Det är härligt att vi har en engagerad debatt i denna extremt viktiga fråga. En del av frågorna tog min kollega hand om, och det är naturligtvis omöjligt att i detta replikskifte hantera alla frågor som har. Jag konstaterar dock att representant även i detta anförande väljer att mer kritisera de välbehövliga reformer som finns i och förslag än tala om sakinnehållet i vad man själv vill göra. Jag konstaterar också att har haft ett stort inflytande under den gångna mandatperioden, en mandatperiod som har präglats av att köerna har ökat. De har dubblerats, som bekant. Tredubblade köer till barn- och ungdomspsykiatrin är ett resultat av den senaste mandatperioden. Det är glädjande, herr talman, att tycker att det är bra att vi satsar på psykiatrin. De resurserna hade varit välbehövliga under den gångna mandatperioden. har också präglats av personalflykt. Detta hänger nämligen ihop. När personal tvingas att säga till patienter att man inte kan ge vård påverkas också personalens situation. Under de resor jag har gjort har det varit väldigt tydligt att personal hos de privata vårdgivarna säger att man har ett betydligt större inflytande än vad man säger att man har i den offentliga vården. Med detta resultat av mandatperioden – dubblerade köer, tredubblade köer till BUP och personalflykt – undrar jag om kan säga att hon är nöjd med inflytande. 62 (V) replik: och har alltid en linje, år , oavsett väderlek, så att säga: skattesänkningar. Det vill jag påstå. Jag är väldigt nöjd med att vi har haft det budgetinflytande vi har haft. Vi var ett parti på , tror jag, när vi gick in, och vi har fått igenom väldigt många bra reformer. Alla de reformerna, herr talman, syftade till jämlikhet. Vi har som helhet fått igenom 80 jämlikhetsreformer, också inom hälso- och sjukvården. Jag tycker att det är oerhört viktigt att man gör en analys när man tittar på situationen i exempelvis landstingen, specifikt på de stora sjukhusen. Det handlar om en personalfråga. Det enda sättet att få köerna att minska och få bättre flyt är att satsa på personalen och se till att de specialistsjuksköterskor som behövs finns där och återanställs. Det är bara möjligt om man ger dem sjysta löner och framför allt bra arbetsförhållanden. Jag hoppas att man också lyckas göra detta i den här regionen, , där 700 platser som sagt är stängda på grund av att personal inte finns att tillgå. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag måste, herr talman, ställa en fråga tillbaka till : Hur ska detta fixas med kömiljarder? Jag har väldigt svårt att se det. Hur ska kömiljarderna öppna 700 stängda vårdplatser i denna region? Om jag hade förutsättningar att ge medel i en välfärdsbudget skulle jag satsa väldigt mycket på personal och inte på den här typen av kosmetika. 63 (M) replik: Tack, , för svaret! Hade jag varit i kläder hade jag varit väldigt orolig om ett så stort inflytande hade gett detta resultat. Det är inget smickrande facit att vi har dubblerade vårdköer, tredubblade köer till barn- och ungdomspsykiatrin och dessutom en personal som flyr från vården för att man inte klarar av sin arbetssituation. Man kan väl säga att den analys som efterfrågar gjordes av väljarna. Vi såg därför ett historiskt maktskifte, där de rödgröna förlorade inflytande i stora delar av . Det ligger nu ett stort ansvar på oss att se till att vi arbetar för att få bort köerna. Där ingår också ett stort ansvar för medarbetarna och för en jämlik vård. Det ansvaret kommer vi att ta, och det ger vår budget andra förutsättningar för. 64 (V) replik: har, tycker jag ändå, gjort en väldigt grund analys av läget i . Man ser att ojämlikheten ökar på alla nivåer: utbildning, hälso- och sjukvård, bostadsmarknad. Då väljer ni att spä på den ojämlikheten genom ett radikalt grepp, nämligen skattesänkningar som gynnar dem som har det absolut bäst. Det är precis som jag sa i mitt inledningsanförande. Man skulle kunna ha en rubrik för den här budgeten: Allt till . Så blir det ju. Ni vill öka RUT-bidragen, för där ska invandrarna jobba, i stället för att utbilda dem så att de kan jobba inom äldreomsorgen, exempelvis. Vore det inte en fiffigare idé att använda våra skattepengar på det sättet, herr talman? Vore inte det fiffigare på alla sätt? Vad tycker du, ? Det kan du ju inte svara på, tyvärr. 65 (L): Vi socialliberaler tror inte på en onödigt stor stat. Men vi tror fullt och fast på en stark och empatisk stat när den verkligen behövs. Men när jag tittar på de senaste årens socialpolitik tänker jag inte stark och empatisk, utan jag tänker kökkenmödding – ni vet, de här rörorna av musslor och djurben som 1800-talsarkeologerna hittade och som de trodde hade uppstått liksom av sig själva. Det hade de ju inte. Det var stenåldersmänniskornas kökssopor – föråldrade röror skapade av oss människor. Precis så är det tyvärr med alldeles för mycket av svensk socialpolitik, herr talman. Det är helt oacceptabelt när dessa föråldrade röror också är skapade just av människor, precis som kökkenmöddingarna.