prot · H509113 · 2018-05-17 00:00:00 — Jag yrkar därför bifall till reservation nr 2. 117 (V): Den här dagen har vi diskuterat vård. Det är alltid lika intressant. Med tanke på det sa vill jag säga att det kanske finnas andra som man behöver träffa när man kommer till en vårdcentral. Det kan vara en terapeut, en psykolog eller någon annan om man mår psykiskt dåligt. Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti Det här är generellt ett bra förslag generellt som regeringen har tagit fram. Det finns vissa skönhetsfläckar, och jag kommer att gå in på dem. Vi har redan talat om jämlik hälsa och att det ska vara överordnat i vården. Den ojämlikhet vi faktiskt ser är helt oacceptabel. Det behöver inte bara handla om att man ska kunna gå till en läkare direkt. Det kan också handla om privatisering. Bor du i eller i är det väldigt svårt att komma i kontakt med en vårdcentral i över huvud taget till skillnad mot om du bor på eller . Det är också en intressant skillnad man skulle kunna dyka ned i. Det finns både regionala skillnader och socioekonomiska klasskillnader. De skillnader i hälsa vi ser handlar om vilken vård man vård man får, tycker jag det ser ut om. I propositionen föreslås att ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården ges nära befolkningen. Det är väldigt bra. Det blir en omsvängning. Man nämner att det ska vara motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl. Bakom ordet effektivitetsskäl kan väldigt mycket rymmas, exempelvis nedskärningar. har ställt sig bakom att i specifika fall centralisera den särskilda specialistvården om kvaliteten kan garanteras. Men vi vill också slå vakt om patientperspektivet. Det är extremt viktigt att kravet på effektivitet som nämns inte bara syftar på organisation och ekonomiska avvägningar utan även på människors rätt till en tillgänglig vård och patientsäkerhet. Annars blir vi inte speciellt trovärdiga. Då ses vi som om vi är några som sitter i våra elfenbenstorn och inte bryr oss om vården i eller . När vården organiseras om bör en av de viktigaste frågorna vara vad som är mest effektivt för patienterna. I har man haft en väldigt enögd effektivitetsfokuserad omorganisering. Det har resulterat i att patienternas upplevelse av trygghet helt har försvunnit. Det är en utveckling av vården som vi i motsätter oss och aktivt motarbetar. I de styrande principerna för hälso- och sjukvårdens organisering bör det framgå att förutom kvalitetsskäl och effektivitetsskäl ska patientsäkerheten vara i fokus vid centralisering av vården geografiskt. Jag lyfter därför fram reservation nr 2. Vi har talat om digital vård. Den är fantastisk när den fungerar. Men det digitala systemet kan bli någonting annat än vad det är . är det väldigt mycket doktor . Vi har tidigare talat om nätdoktorerna. Det är en bra marknad om man är ute efter en högre vinst. Internetbaserad vård ska användas som ett komplement och förstärka den befintliga vården. Vi har frågat och bett regeringen ge besked om hur man avser att hantera de problem som kan uppstå med anledning av en kommersiell digital vård. Det kan vara ökad antibiotikaförskrivning. lät det här från Liberalerna som att allting var rosenrött. Det handlar om hur man planerar att följa upp de digitala nätdoktorerna och titta lite på vad de ska göra och inte göra. ska det undersökas, och det tycker vi är bra. När vården inte är tillräckligt tillgänglig för människor växer marknaden för kommersiella nätdoktorer. Det har gjorts en undersökning, precis som jag nämnde förut. Man kan titta på vilka som ringer doktor . Det är förvånansvärt många i innerstan. Där dräller det redan av vårdcentraler till skillnad mot i ytterstadsdelarna här i . Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti vill se att samhället tar ansvar för att hälso- och sjukvården är jämlik. Därför borde landstingen ha ansvar för infrastrukturen för de digitala vårdkontakterna. Man kan titta på i . Det har genom byggt upp ett digitalt system som gynnar befolkningen. Det vore rimligt att det såg ut så lite varstans i landet. Syftet med den digitala vården ska vara att föra vården närmare patienterna. Jag står bakom de reservationer vi har men för tids lyfter jag fram nr 9. Jag yrkar bifall till den och avslag på allt annat. 118 (C) replik: Jag har oerhört stor respekt för engagemang i att minska klyftorna i samhället. Jag tror att precis som jag är väldigt orolig över att hälsoklyftorna ökar i . Dessutom ökar klyftorna vad gäller tillgången till sjukvård. Människor som är sämre bemedlade och som inte har det svenska språket har betydligt svårare att komma till och få sjukvård. Det har Cancerfonden redovisat, och det har även visats från kardiologhåll för hjärtsidan att klyftorna nu ökar. Myndigheten för vårdanalys lyfter som ett av sina fyra tunga argument fram varför man absolut inte ska ta bort sjudagarsgränsen. Den säger: Gör inte det, eftersom det kommer att öka klyftorna i den svenska primärvården. Jag blir då förvånad att ändå ställer upp på det här förslaget. Mekanismen bakom att det kommer att försvåra är att för varje gång man sätter upp ett hinder för patientens rätt att träffa sin läkare är det de högutbildade och de bemedlade som vet vilka ord de ska använda och kan vara påstridiga gentemot sjuksköterskan i telefonen som på det sättet tar sig fram. Vi vet väldigt väl från internationell forskning att sättet att minska klyftorna i hälso- och sjukvården är att öka tillgängligheten och se till att man sänker trösklarna för patienter att kunna nå sin läkare. I det här förslaget gör vi precis tvärtom. Jag blir förvånad. Min fråga till är: Vad har ni gjort för fördelningspolitisk analys av förslaget i ett läge där vår expertmyndighet är så tydlig med att om vi beslutar om detta kommer det att öka klyftorna? Det borde inte vara politik, herr talman. 119 (V) replik: Det finns många ingångar, , när det gäller jämlikhet och ojämlikhet. Det kanske inte bara är om man får träffa doktorn först som ska avgöra jämlikheten. Jämlikheten kan också handla om att det över huvud taget finns en vårdcentral, med olika professioner. Jag tycker att du dissar alla andra som jobbar inom hälso- och sjukvården. Om du har en sjuksköterska som gör en selektion och anser att du är allvarligt sjuk hamnar du förstås hos en läkare. Om du mår psykiskt dåligt kanske du hamnar hos en kurator. Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti Jag undrar varför inte du, , har tänkt på jämlikheten när det gäller vinster i välfärden och exempelvis etableringsfriheten? Varför har inte du tänkt på det som en stor grej? Varför ska det exempelvis finnas så få vårdcentraler i socialt och ekonomiskt utsatta områden? Varför lägger man ned vårdcentralen i medan man har 13 vårdcentraler på ? Sådana frågor är jämlikhet för mig. Även är med på detta förslag, om jag inte är helt ute och cyklar. Jag ser att du skakar på huvudet nu – du får rätta mig om jag har fel. Jag tror inte att läkaren alltid är den man ska träffa i första hand. När jag ringer min vårdcentral, som funkar jättebra, får jag prata med en sjuksköterska. Sedan avgör hon vem jag ska träffa. Det är inte så avancerat. Men på andra orter är det inte så, och det här måste man följa upp. Det handlar mycket om hur man satsar på vårdpersonalen och om det ska finnas någon vårdpersonal i och så vidare. Det är också viktigt att titta på centraliseringen. Vad ska vi göra, och hur ska vi centralisera vården? Det får inte bli som i inland, där man avlövar vården. Om detta är vi ganska överens, du och jag – kanske. 120 (C) replik: Min frågeställning gäller att vi nu på bord har fått ett lagförslag, där expertmyndigheten, Myndigheten för vårdanalys, är jättetydlig: Om ni röstar igenom detta kommer det att öka den geografiska klyvningen i det att primärvården riskerar att bli ännu mer läkargles i inland. Jag vet att det hos kanske inte finns något stort engagemang just för inland och för att hela ska leva. Men den andra delen i kritiken från Myndigheten för vårdanalys borde ta till sig. Det handlar just om att när det gäller läkarbesök finns det är en ojämlik fördelning. De högre socialgrupperna har betydligt större möjlighet att få läkarbesök än vad människor som är utlandsfödda, som saknar utbildning eller som är arbetslösa har. Så vet vi att det är . Myndigheten för vårdanalys säger att denna orättvisa kommer att förstärkas i och med detta förslag. Klyvningen ökar, och de socioekonomiska klyftorna ökar i det att vi får en uppdelning av svensk sjukvård där socialgrupp 1 och 2 får tiderna hos läkare. De vet ju exakt vilka krav de ska ställa för att få komma in till doktorn. Men andra, kanske utlandsfödda, arbetslösa och människor med lägre utbildning, har inte dessa nyckelord. De vet inte vilka krav de ska ställa för att komma in. Det är därför jag blir så förvånad över att , som har en ambition att minska klyftorna i samhället, ändå är beredda att rösta igenom propositionen trots att Myndigheten för vårdanalys kopplar på det röda varningsljuset för fullt och säger: Om släpper igenom propositionen ökar klyftorna ytterligare i den svenska sjukvården. De rika får en gräddfil till läkarbesöket i primärvården, medan de som har det tufft får det svårare. Det är detta jag vill fråga om: Hur har ni tänkt när ni röstar för ett förslag som kommer att öka klyftorna i sjukvården? 121 (V) replik: Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti Det är intressant att höra dig, , tala om jämlikhet och ojämlikhet. Det gör du inte så himla ofta, måste jag säga. När det gäller intresse för inland kan jag säga att om det är någonstans vi har varit och besökt är det just dessa regioner. Vi har träffat folk där på olika sätt, och det är just därför vi har organiserat oss när det gäller . Jag tror inte att jämlikheten när det gäller hälso- och sjukvård hänger på att man får träffa en doktor. Jag tror att jämlikheten handlar om så mycket annat. Självklart ska man få träffa en doktor om man vill och om man behöver. Så är det, och det får man ju också – inte sant? Men sedan är det så mycket annat. Det handlar om att det ska finnas personal över huvud taget. Sjuksköterskor och undersköterskor ska finnas på plats. Så är det inte riktigt , och det beror på att man alldeles för länge har satsat för lite på personalen. Vi har gått in och förstärkt vården med 2 miljarder som vi har förhandlat in så att det ska finnas personal på plats. Jag tror inte att jämlikhet och ojämlikhet handlar om brist på läkare. Titta på cancervården! Det handlar om brist på att se människor som inte har feta plånböcker och som har kort utbildning. Det är detta det handlar om. Det kanske vi skulle kunna börja arbeta med. Men jag tror inte att det är så att om man inte får träffa en läkare pronto blir det väldigt ojämlikt. Ojämlikhet handlar om klassklyftor, ekonomiska klyftor och annat. Det har vi arbetat alldeles för lite med. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då fotografering och votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Talmannen meddelade att före voteringen skulle fotografering genomföras i kammaren. Fotografierna skulle användas i den digitala upplevelsen av som var under produktion och skulle presenteras . SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor Punkt 1 (och styrning) 2. res. 1 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 21 MP, 19 C, 16 L, 13 KD 1: 72 M Avstod: 31 SD, 19 V, 5 - Frånvarande: 15 S, 11 M, 11 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 2 (Primärvårdens organisation) 2. res. 5 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 72 M, 1 SD, 21 MP, 16 L, 13 KD 5: 19 C Avstod: 31 SD, 19 V, 5 - Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 9 (Jämlik vård) 2. res. 18 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 72 M, 1 SD, 21 MP, 19 C, 16 L, 13 KD 18: 19 V Avstod: 31 SD, 5 - Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 23 (Prioriteringar inom hälso- och sjukvården) 2. res. 35 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 72 M, 32 SD, 21 MP, 19 C, 19 V, 13 KD, 5 - 35: 16 L Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 29 (Cancervård) 2. res. 42 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 32 SD, 21 MP, 19 C, 16 L, 13 KD, 5 - 42: 19 V Avstod: 72 M Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 32 (Nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa) 2. res. 45 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 32 SD, 21 MP, 19 C, 16 L, 13 KD, 5 - 45: 72 M Avstod: 19 V Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 36 (Kartläggning av orsakerna bakom den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga) 2. res. 50 (SD, KD) 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 72 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L 50: 32 SD, 13 KD, 5 - Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 41 (Posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända) 2. res. 54 (M, C, L, KD) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 32 SD, 21 MP, 5 - 54: 72 M, 19 C, 16 L, 13 KD Avstod: 19 V Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 56 (Medicinsk åldersbedömning) 2. mot. 2017/18:1257 av Finn (M) 2 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 71 M, 32 SD, 21 MP, 18 C, 19 V, 15 L, 13 KD, 4 - : 1 M, 1 - Frånvarande: 15 S, 11 M, 10 SD, 4 MP, 4 C, 2 V, 4 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 9) Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti (forts. SoU22) 122 (L): Talespunkten är ungefär som att komma först efter lunch på en stor konferens och tala till paltkoman. Nåväl, inledningsvis vill jag från Liberalernas sida säga att vi naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer och de samlade reservationerna från Alliansen, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12 under punkt 6 och reservation 13 under punkt 7. Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti Svensk hälso- och sjukvård håller en god kvalitet i internationella jämförelser – det har vi debatterat – och ligger i topp när det gäller medicinska resultat. Vi har fyra gånger fler läkare än och fler välutbildade sjuksköterskor än , men de är tyvärr inte alla i tjänst på de ställen där de behövs. Detta betyder naturligtvis att det finns en stor, samlad kritik från dessa båda grupper när det gäller vårt sätt att organisera vården i och det offentliga sättet att organisera en arbetsplats. De som är i tjänst åstadkommer dock goda resultat: Vårdkvalitet och patientsäkerhet är bland de högsta i världen. Medicinska och tekniska landvinningar gör att många kan gå hem som de opererats i stället för att stanna på sjukhus. löser man saker med läkemedel och dagsjukvård i stället för med operativa ingrepp. Men, fru talman, det finns betydande utmaningar för dagens sjukvård när det gäller att klara likvärdigheten och den långsiktiga finansieringen. Några har redan nämnts: en åldrande befolkning, nya och effektiva men väldigt kostsamma behandlingar och behovet av stora satsningar på medicinteknisk utveckling. Detta betyder att det kan vara problematiskt för regioner och landsting att fullt ut finansiera vården. Svårigheterna blir särskilt tydliga i de mindre landstingen och regionerna, där befolkningen och skatteunderlaget minskar. är ett sådant exempel. Där är man mycket illa ute och lånefinansierar faktiskt i dagens läge den dagliga driften. beror den bristande likvärdigheten i landet mindre på olika förutsättningar och resurser och mer på att olika landsting och regioner gör lite olika prioriteringar. Detta blir väldigt tydligt när man tittar på det i ljuset av vilken färg de politiska ledningarna i olika regioner har. Icke desto mindre kan vissa skillnader i likvärdighet vara svåra att försvara. På vilken sida om en länsgräns man bor kan inte rimligen avgöra hur god vård man får. Nationell styrning har inte alltid den genomslagskraft som regering och riksdag vill ge sken av. från landstingens håll – jag har själv varit aktiv landstingspolitiker – går den statliga styrningen ibland alldeles på tvärs mot lokala prioriteringar och behov och innebär ett oönskat dubbelkommando, som styr alldeles fel. Detta skapar också ett demokratiproblem. Vem ska väljarna rösta bort om de är missnöjda med den sjukvård de får – regeringen eller den lokala landstings- eller regionmajoriteten? Detta är saker vi behöver ta vara på. Vi liberaler står naturligtvis bakom ett asymmetriskt styrsätt i . kan i dessa delar styras på olika sätt, men det krävs också fingerfärdighet i de nationella styrsystem vi har. Det är detta som saknas, och det blir tydligt i dagens debatt. Väntetiderna i vården kortades väsentligt . Den nationella vårdgarantin och den prestationsbaserade kömiljarden var starkt bidragande till den positiva utvecklingen. Sedan den rödgröna regeringen nu avskaffat kömiljarden ser vi att väntetiderna har blivit långa. Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti Kömiljarden hade stora brister. Baksidan av att den var ett effektivt styrmedel för att nå de uppsatta målen var att andra angelägna uppgifter, som inte mättes, kom på undantag. Det fanns kryphål som behöver täppas till. Det är detta en modern kömiljard ska göra. Det finns, fru talman, i teorin en bred politisk enighet i denna kammare om att den första linjens sjukvård behöver byggas ut. Arbetet pågår, men det går alldeles för långsamt. Även om alla är överens om att det i längden blir mer resurseffektivt att en större del av vårdens resurser går till primärvården är själva omställningen mycket svår och incitamenten alldeles för svaga. Det är här regeringen sviker med de förslag som ligger på bord. Det är just här som omställningen skulle behöva en knuff framåt, inte hållas tillbaka. En rad andra förslag behöver komma till i stället. Vi liberaler kräver att alla patienter ska få möjlighet att lista sig hos en namngiven läkare på sin vårdcentral. Vården ska flyttas närmare människor, inte längre ifrån. Varje läkare ska ansvara för sina patienter och samordna den övriga vård som de kan behöva. Detta förbättrar kontinuiteten för patienterna och gör vården mer effektiv. Förebilden är inte minst, som nämnts tidigare i debatten, de norska och danska fastläkarmodellerna, där varje läkare har omkring 1 200 patienter – ungefär hälften av vad en svensk läkare har. Detta är en del i varför läkare och sjuksköterskor vill arbeta med andra saker än i hälso- och sjukvården, där de behövs. Hälso- och sjukvårdslagen behöver förtydligas så att detta gäller även i . I ett första skede prioriteras äldre med de största vårdbehoven för egen, fast läkarkontakt, men naturligtvis ska alla i avlånga land omfattas av detta. Att ha en fast läkarkontakt – en namngiven läkare man själv har valt, med ett tak för antalet patienter, på den vårdcentral man har valt – borde vara en självklarhet i svensk hälso- och sjukvård. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:UU12 2017/18:139 och redog. 2017/18:ER1) 123 BORIANA (M): debatterar vi redogörelsen från delegation i och regeringens skrivelse om verksamheten i . Jag vill börja med att rikta ett stort tack till min företrädare på posten som vice ordförande i den svenska delegationen: . Det var han som ledde den moderata gruppens arbete . Också i var en nyckelperson, vars ord skattades högt, särskilt i de turbulenta tider när korruptionsanklagelser riktades mot högt uppsatta EPP-medlemmar, som den numera avgångne presidenten i den parlamentariska församlingen. På svenskt initiativ undertecknade talmanspresidierna i de länder som ingår i NB8, den nordisk-baltiska delegationen, ett brev med krav på en oberoende och transparent utredning av de allvarliga korruptionsanklagelserna inom Pace. Brevet fick gehör, och församlingen beslutade att en oberoende kommission skulle genomföra utredningen. I den kommissionen ingick den svenska domaren . Rapporten offentliggjordes , och den visade tydligt att ledamöter av församlingen inte bara hade brutit mot uppförandekoden utan faktiskt hade begått brott mot själva kärnan i vad står för genom att sälja sina röster för pengar, kaviar, silkesmattor och andra förmåner. Det kastar en svart skugga över hela församlingen, och det krävs stora ansträngningar för att ska reparera den förtroendeskada som dessa korrupta ledamöter har orsakat. , som är den viktigaste organisationen för mänskliga rättigheter i och som människor vänder sig till för att få rättvisa, kan inte och ska inte företrädas av skurkar. Under de fyra sessionerna 2017 antog församlingen 55 resolutioner, 21 rekommendationer och fyra yttranden. Frågorna som dominerade agendan 2017 är alltjämt aktuella – demokratins utveckling i , , , och , annektering av samt migrations- och flyktingkrisen. Vissa länder har i både ord och handling visat att de inte delar de grundläggande värderingar som står för. Särskilt oroande är den negativa utvecklingen för demokratin i EU-länderna , och . Eftersom EU saknar verktyg för att påverka medlemsländer i detta avseende måste agera. Löpande revisioner av medlemsländernas rättssystem torde vara en verkningsfull åtgärd. Situationen efter det misslyckade kuppförsöket i , genomförandet av undantagstillstånd, massuppsägningarna av offentliga tjänstemän, domare och åklagare samt arresteringarna av oppositionella skapar stor oro för utvecklingen i . Allt pekar på att rör sig åt fel håll när det gäller demokrati, rättsstatens principer och respekten för mänskliga rättigheter. Förslaget om återinförande av dödsstraffet, som avskaffades när blev medlem i , skickade ännu en signal om nödvändigheten av att återuppta full övervakning av , vilket också röstades igenom med stor majoritet. får inte dörren för dialog med stängas. Det får inte glömmas att av den turkiska väljarkåren röstade emot ändringarna i konstitutionen. Sedan jag blev medlem i den svenska delegationen har varit ett aktuellt ämne. Den ryska delegationens ackreditering ifrågasattes och som en följd av annekteringen av . valde att inte nominera en delegation till den parlamentariska församlingen, vilket upprepades 2017. slutade betala sin avgift till . Utrikesminister meddelade att betalningarna återupptas först när den ryska delegationens fulla rättigheter är återställda. skuld till diskuteras en del, eftersom den gör att församlingens budget inte går ihop. Det hörs röster som vill att ska komma tillbaka, trots att den olagliga annekteringen av och krigföringen i östra fortsätter. Det förklaras med viljan att ge ryska folket tillgång till , och det är en lovvärd föresats. Men är till salu? Kan vi blunda för den olagliga ockupationen bara för att församlingens administration behöver pengar? Dessutom har den ryska författningsdomstolen beslutat att domar, som strider mot den ryska konstitutionen, inte behöver efterlevas. hölls det presidentval i , faktiskt på årsdagen av den formella annekteringen av : . Det var ingen slump, med tanke på de höga popularitetssiffror som fick när han undertecknade den lag som gjorde republiken till en del av den . Det smärtar att generalsekreterare skickade ett gratulationsbrev till trots att presidentvalet varken var särskilt fritt eller var särskilt rättvist och trots att inte direkt är känd som förkämpe för mänskliga rättigheter. Jag vill säga några ord om statusen partner för demokrati, som stiftade 2010.