prot · H50974 · 2018-02-16 00:00:00 — Finansministern vill hellre att pensionärerna är fattiga än att vi stärker svensk ekonomi och långsiktigt kan sänka skatten för dem, bara för att hon tycker att det är principiellt fel att ha jobbskatteavdrag. Sedan ser vi återigen den stora ironin i att finansministern står här och argumenterar mot jobbskatteavdragen. Jag lovar, fru talman, att när vi genomför ett sjätte jobbskatteavdrag under nästa mandatperiod, när vi får en moderatledd regering, kommer Socialdemokraterna att protestera högljutt. Men sedan, året efter, kommer de att vara för dem. Det är ett stort hyckleri. 33 Finansminister (S): Man kanske ska vara lite försiktig med att säga ”stort hyckleri”. Låt mig ta som exempel att stod i talarstolen och sa att det var förskräckligt att vi skulle höja arbetsgivaravgiften för ungdomar och att det skulle göra tusentals ungdomar arbetslösa. Men tycker också att det var fantastiskt bra gjort av regeringen, och de har inga förslag på att ändra det. säger att det var en strategi att först sänka skatten för de människor som jobbar. Då får man in jättemycket. Med fler som jobbar får man in en massa skattepengar, och sedan kan man sänka skatten för pensionärer. Det skulle ha varit en fantastisk strategi – om den hade funkat. Men det är ju inte så, utan de skattesänkningar som gjorde för pensionärerna gjorde de på lånade pengar. Det var underskott i statsfinanserna. Också det femte jobbskatteavdraget som ville genomföra var på lånade pengar. Därför lämnade man efter sig det största underskottet sedan budgetsaneringen. Vi socialdemokrater, däremot, ser till att ha pengar i näven när vi genomför denna typ av skattesänkningar. Det är därför vi kan genomföra fullt finansierade skattesänkningar för pensionärerna. När det gäller idén att jobbskatteavdragen skulle vara självfinansierande, att om man gör ytterligare jobbskatteavdrag får man in så mycket större skatteintäkter att det blir en plusaffär för staten, är det en lång rad nationalekonomer som pekar på att det inte är så. Det är faktiskt så att skattesänkningar minskar intäkterna. Ett sjätte jobbskatteavdrag skulle också minska intäkterna till staten på lång sikt. är mycket upprörd över de förstärkningar som vi har gjort av våra försäkringssystem. Han menar att det kommer att öka utanförskapet. Jag har svårt att se att en barnbidragshöjning ökar utanförskapet eller att det faktum att ensamstående föräldrar har fått en höjning av underhållsstödet ökar utanförskapet. Att cancersjuka inte automatiskt ska utförsäkras – det är inte min bild att det ökar utanförskapet. Men där kan vi ha olika syn. 34 (M): Nej, finansministern blandar nog ihop mig med någon annan moderat. Det finns nog många moderater som stått här i talarstolen och beklagat sig över ungdomsskatten. Jag har inte gjort det. Jag kan i efterhand säga att sänkningen av ungdomsskatten inte var Alliansens bästa reform. Vi borde ha prioriterat sänkta inkomstskatter i stället. Min kritik mot skattehöjningen var snarare att om man höjer en skatt och använder pengarna för att satsa på bidrag kommer den totala effekten att vara negativ. Alla objektiva bedömares utvärderingar av regeringens olika budgetar säger samma sak: Strukturellt leder de till ett större utanförskap. När det gäller alliansregeringens politik, däremot, var utvärderingarna från objektiva, oberoende aktörer mycket tydliga: Den stärkte sysselsättningen. Under de 30 åren skapades det en halv miljon nya jobb – 350 000 av dem under Alliansens åtta regeringsår – och detta trots en rekordartad lågkonjunktur. är vi inne i en rekordartad högkonjunktur, och svensk ekonomi under finansministern presterar inte lika bra. Det är såklart också lögn från finansministerns sida att skulle vilja att cancersjuka får sin sjukförsäkring indragen. Vi korrigerade de problemen med socialförsäkringssystemet. Det inte vill tala om är de generella bidragshöjningarna, till exempel höjningen av a-kassan, som har gjort att det har blivit mindre lönsamt att arbeta. Det gör att utanförskapet ökar i utanförskapsområden och att vi kommer att få mer sociala problem i på grund av den politik regeringen för. 35 Finansminister (S): När man lyssnar på kan man lätt få intrycket att utanförskapet minskade under period vid makten, men partisekreterare har själv stått med kartor och visat hur utanförskapet ökade under Alliansens . Antalet utanförskapsområden ökade kraftigt . tycks alltså själva ha dragit slutsatsen att deras politik har ökat utanförskapet. , med den här regeringens politik, har vi i stället det lägsta beroendet av olika former av ersättningar sedan det tidiga 90-talet. Så ser det ut in på den här mandatperioden. säger också att vi har stärkt a-kassan. Jag vill bara påpeka att det vi har gjort är att höja taket i a-kassan. Det krävs en viss inkomst för att komma upp till det taket. De grupper som pekar på har inte de inkomsterna. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:359 om överskottsmålet 36 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att nå upp till ett finansiellt sparande på av bnp över konjunkturcykeln. När denna regering tillträdde ärvde vi ett underskott på från den tidigare borgerliga regeringen. Även i strukturella termer – det vill säga när vi rensar för konjunkturens inverkan – var underskottet stort, och det kan förklaras av de permanenta ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen genomförde. Vi lovade att vända underskottet till ett överskott, vilket vi har gjort. De tre gångna åren har regeringen konsekvent satt investeringar i det hållbara samhällsbygget före ofinansierade och orättvisa skattesänkningar. har ansvar för statsfinanserna präglat reformpolitiken, och syns resultaten tydligt i både starkare offentliga finanser och lägre arbetslöshet. Detta har lett till att både det finansiella och det strukturella sparandet och framåt bedöms ligga i linje med överskottsmålet. Regeringen anser vidare att den finanspolitiska inriktningen framöver innebär en lämplig övergång till det nya, lägre överskottsmålet, som inriktningen är i linje med det nuvarande målet för det finansiella sparandet. Den stora skillnaden mellan den borgerliga oppositionens och regeringens politik är att vi redovisar överskott som vi investerar i samhällsbygget, medan den borgerliga oppositionen prioriterar permanenta skattesänkningar som ger strukturella underskott. 37 (M): Värdet och behovet av att ha överskott i offentliga finanser kan inte nog betonas. Vi har tråkiga erfarenheter från framför allt , med som det värsta exemplet på vad som händer i ett land om man gasar och spenderar mer pengar än man får in. Detta leder slutligen till att ekonomin kollapsar, tillväxten stagnerar och välfärden drabbas av omfattande nedskärningar. Detta drabbade nästan alla länder under finans- och statsskuldskrisen, men det drabbade inte . hade nämligen under alliansregeringen en ansvarsfull överskottspolitik; vi såg till att plus och minus gick ihop. försöker förmedla bilden att alliansregeringen inte tog det ansvaret och att den nuvarande regeringen ärvde ett stort underskott – har finansministern nämnt. Det hon inte nämner är att hon själv under den föregående mandatperioden, med Socialdemokraternas instämmande, skrev sitt namn under 52 av dessa miljarder. Hennes retorik och den praktiska verkligheten stämmer alltså inte riktigt överens. Vi hade, som jag var inne på, under Alliansens tid vid makten en historisk lågkonjunktur, som motiverade att man satsade och stimulerade ekonomin. Socialdemokraterna var som sagt med på det då. är vi inne i en historisk högkonjunktur, och då måste man spara. Det gör vi i , och det gör finansministern. Vi hade för ett litet tag sedan en debatt där försökte göra en poäng av att om det går bra för i rankningar tack vare att vi ökar vår makroekonomiska stabilitet borde samma sak gälla även för andra länder – högkonjunkturen är ju global. Problemet är att många andra länder inte sparar under en högkonjunktur, men det gör vi. Under en högkonjunktur sticker därför iväg i rankningar av till exempel konkurrenskraft. Där har finansministern förklaringen. Problemet är att vi inte sparar tillräckligt med tanke på högkonjunkturen. Det finns en speciell anledning till att just denna högkonjunktur, kanske mer än någon tidigare, är viktig att utnyttja för att lägga undan pengar inför sämre tider. Vi har nämligen minusränta i . När det blir lågkonjunktur om ett, två eller kommer alltså inte att kunna avhjälpa den och stimulera ekonomin genom att sänka räntan. Vid en lågkonjunktur kommer vi därför att vara helt beroende av att den dåvarande regeringen hade muskler nog att spendera och satsa. Denna problematik har finansministern inte nämnt i de många debatter som har förts kring överskottspolitiken. Absolut mest intressant tycker jag trots allt är att vi är på väg att få ett nytt överskottsmål som ska träda i kraft . Men finansministern låtsas som att det överskottsmålet redan gäller. Hon struntar alltså i att vi fortfarande, fram till , har ett överskottsmål på och agerar som om det nya överskottsmålet på av bnp är det som gäller. 38 Finansminister (S): säger att alliansregeringen såg till att plus och minus gick ihop, men det gjorde alliansregeringen inte alls. Man lämnade efter sig stora underskott, de största sedan budgetsaneringen senast satt i . Det var inte bara i kronor och ören vi hade ett stort underskott. Ni lämnade också efter er ett stort strukturellt underskott, det vill säga ett underskott när man tar hänsyn till konjunkturen. Inte heller där gick alltså plus och minus ihop. Däremot har vi sett till att skapa överskott. går plus och minus ihop, inte bara på grund av konjunkturen. Vi har också stärkt det strukturella sparandet, så att vi nu också har ett strukturellt överskott. Det är det som är skillnaden mellan moderater och socialdemokrater. Moderater lämnar efter sig underskott, även när man tar hänsyn till konjunkturen. Vi socialdemokrater har ordning och reda i statsfinanserna och ser till att ha överskott, även när man tar hänsyn till konjunkturen. 39 (M): Det gjordes en utvärdering av svenska fjärdeklassare. Ett av resultaten som man kom fram till i den mätning som kallades Timss var att väldigt många hade svårt att få rätt svar på frågan: Hur mycket är 61 minus 59? Många elever kom fram till att det rätta svaret var 18. Det kan man tycka är märkligt. Men när barnen intervjuades sa de att 5 minus 6 är 1, och 1 minus 9 är 8, och då blir det 18. Det är ett tråkigt exempel på att svensk skola inte funkar. Finansministern verkar inte kunna räkna så mycket bättre. Hon säger här att Alliansen orsakade 60 miljarder i underskott. Hon lade själv fram socialdemokratiska oppositionsbudgetar med underskott på 52 miljarder som hon godkände. Vad är 60 minus 52? Det är 8. Det är alltså 8 miljarder som hon tycker är det skandalösa strukturella underskott som Alliansen bidrog med. Detta är bara tom retorik. Finansministern är en mycket skicklig debattör och retoriker. Det vill jag ge henne. Men det är just bara tom retorik, och hon vet det innerst inne. Av 60 miljarder i underskott stod Socialdemokraterna bakom 52. Detta är tramsigt. Ännu mer intressant är det att det överskott som vi har är lite starkare än det skulle ha varit, tack vare att Alliansens budget gick igenom 2015. Vi kan stå här och tjafsa om hur det var och hur man borde ha gjort. Men det intressanta är framtiden. När det gäller framtiden har vi en finansminister som har vidtagit åtgärder för att minska sparandet och sänka överskottsmålet från till en tredjedel och som låtsas som att det nya överskottsmålet på en tredjedel gäller , när det i själva verket börjar gälla . Jag ställer min fråga för att jag inte förhastat vill KU-anmäla finansministern för att hon inte följer regelverket kring överskottsmålet. Jag undrade om hon kan motivera och förklara hur det kommer sig att hon låtsas som att det nya regelverket gäller nu och har gjort det . Men jag får uppenbarligen inte någon sådan förklaring. Då återstår väl bara att göra en KU-anmälan på denna punkt. Vi kommer antagligen att ha en riktigt tråkig lågkonjunktur , eftersom denna regering sätter sprätt på väldigt mycket mer pengar än man borde göra därför att vi inte har sparat tillräckligt och därför att vi har en minusränta. När nästa lågkonjunktur slår till kommer därför inte att kunna hjälpa till så att svenska låntagare får lägre ränta. Därför kommer en kommande alliansregering antagligen att få väldigt mycket att städa upp efter denna finansminister. Hon har i stället valt att satsa en massa pengar. I stället för att spara i goda tider satsar hon väldigt mycket pengar på att höja bidragen för dem som inte arbetar, så att utanförskapet blir större och så att de sociala problemen i utanförskapsområdena ökar. Detta kan gå mycket snabbt. I fördubblades nästan statsskulden , alltså . Det kan gå väldigt snabbt. Och den här finansministern låtsas som att det inte finns en framtid, och det är oroande. 40 Finansminister (S): För ordningens skull vill jag påpeka att alliansregeringens budgetmotion som passerade genom var svagare offentligfinansiellt än den budgetproposition som jag hade lämnat till denna kammare – budgeten . Det är vår bedömning, vilket går att läsa i budgetpropositionen, att regeringens finanspolitik ligger helt i linje med nuvarande överskottsmål. Och vi har kraftigt stärkt finanserna. Om ska KU-anmäla någon bör han nog börja med min företrädare, , som uppenbarligen bröt mot överskottsmålet, givet att vi hade ett strukturellt underskott som närmade sig under den tiden. Ordning och reda i statsfinanserna är en grundförutsättning för att vi ska kunna ha en välfärdsstat. Det är genom ordning och reda i statsfinanserna som vi kan garantera en säker finansiering för vår gemensamma välfärd. Det är denna gemensamma välfärd som vi socialdemokrater tycker är så viktig. Det är därför som socialdemokrater och socialdemokratiska regeringar alltid har sett till att det är ordning och reda i statsfinanserna. Vi vet nämligen att om man inte har ordning och reda när konjunkturen vänder blir det just de som är mest beroende av vår gemensamma välfärd som riskerar att få betala priset. Vi såg det efter att vi tog över efter den borgerliga regeringen och var tvungna att budgetsanera. Det är just för att vi tycker att det är viktigt med en bra förskola och skola till alla barn, trygg sjukvård till alla och en trygg äldreomsorg som vi menar att det är viktigt att ha ordning och reda i statsfinanserna. Det är precis denna politik som vi har drivit . Vi har vänt underskott till överskott och skapat ordning och reda i statsfinanserna, vilket också gör att vi har resurser för att kunna satsa på skolan, på barnomsorgen, på förskolan, på sjukvården och på äldreomsorgen. Vi har kunnat bygga ut vuxenutbildningen, så att fler människor får den utbildning som gör att de också kan ta de jobb som växer fram. Vi ser nu att 250 000 fler människor går till jobbet jämfört med när regeringen tillträdde. Allt detta kan vi göra tack vare att vi har ordning och reda i statsfinanserna. säger att vi höjer bidragen till människor som inte arbetar. Jag tycker att det är bra att vi kan höja barnbidragen. Det är någonting som går till alla barnfamiljer och som jag vet är ett välkommet tillskott till många barnfamiljer, inte minst till dem som har lite mindre inkomster. Jag tycker också att det är mycket förnuftigt att vi har höjt underhållsstödet till ensamstående föräldrar. Vi vet nämligen vilken otroligt tuff situation som många ensamstående föräldrar, inte minst mammor, har. Det är också bra att vi har avskaffat stupstocken i sjukförsäkringen, eftersom det gör att människor som blir sjuka kan känna en trygghet i att de inte blir utförsäkrade vid ett visst datum. Det var ett omänskligt sätt att förfara. Det är också bra att vi har höjt taket i a-kassan, eftersom det stärker löntagarnas möjligheter på arbetsmarknaden. Det är en viktig och central del i den svenska modellen, som har byggt detta land starkt. 41 (M): minns jag inte den exakta siffran, men om man som ensamstående trebarnsmamma lever på socialbidrag måste man – till följd av de många socialbidragshöjningar och förstärkningar regeringen har gjort – komma upp i en inkomst på nästan , tror jag att det var, för att det ska löna sig att arbeta. Och så undrar finansministern varför vi har ett stort utanförskap och stora utanförskapsområden med till exempel en arbetslöshet på bland utrikesfödda. Regeringen har höjt a-kassan så att direktören när han blir arbetslös får mer i a-kassa än vad servitrisen som får sitt första jobb får i lön. Det är vad finansministern kallar rättvisa. Regeringen har framför allt satsat på att höja bidragen och göra det mindre lönsamt att arbeta. Man har strukturellt försvagat och underminerat långsiktiga framtid och välstånd. Framför allt sparar inte finansministern tillräckligt mycket. Alliansen vill spara 16 miljarder mer än denna regering. Vi kan sitta och debattera vad som har varit, men finansministern har fel om att S-budgeten 2015 skulle ha varit stramare än alliansbudgeten. Vi kan dock återkomma till den frågan. Finansministern kan låtsas att Alliansen var ensam om 60 miljarder i underskott, men vi har beslut och protokoll som visar att Socialdemokraterna ställde sig bakom 52 av dessa miljarder. Det är bara retorik och tomma ord. Det intressanta är som sagt framtiden. Framtiden är den att Alliansen lägger undan mer pengar för hårda tider, och framtiden är att denna regering inte ser allvaret i att har minusränta och att vi kan åka på en rejäl smäll i nästa lågkonjunktur. Då kommer vi att behöva städa upp efter finansministern. 42 Finansminister (S): visar ju historien i svensk ekonomisk politik att det är socialdemokratiskt ledda regeringar som har städat upp efter moderatledda regeringar – av tre möjliga i modern tid. säger kanske att det bara handlar om att moderater har haft otur, men då undrar naturligtvis svenska folket varför man ska rösta på någon som alltid har otur. Det är viktigt att vi bygger upp skyddsvallar ; vi vet att lågkonjunkturen kommer förr eller . Det är också precis vad denna regering har gjort, till skillnad från vad gjorde när de senast satt på . Trots att det var en uppåtgående konjunktur skuldsatte man hela svenska folket för att sänka skatten mest för dem som tjänar mest. Det är klassiskt moderat agerande. Vi har däremot skapat ordning och reda i statsfinanserna. Vi har sett till att vi har sänkt statsskulden . Ordning och reda och låg statsskuld – det är det som skapar muskler för att klara en kommande lågkonjunktur. Den kommer förr eller senare, och regeringen har sett till att rusta . säger att regeringens politik leder till ökat utanförskap. Tittar man på siffrorna ser man att det inte är så, utan vi har tvärtom den lägsta andelen som lever på olika ersättningar . Det är det som är resultatet av den här regeringens politik: ordning och reda i statsfinanserna, 250 000 fler som går till jobbet, lägre statsskuld och den lägsta andelen som går på ersättning . Så har denna regering styrt landet. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:79 om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning 2017/18:RAR1 Verksamhetsredogörelse arvodesnämnd 2017 2017/18:RS2 Redogörelse för verksamheten inom för unionen för (PA-UfM) och den svenska delegationens arbete 2017/18:RS3 Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete med anledning av prop. 2017/18:80 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag 2017/18:3978 av (C) 2017/18:3981 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2017/18:87 Åsnens nationalpark 2017/18:3986 av och (SD) § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:381 Självmord bland barn och unga i asylprocessen av (V) till statsrådet (S) 2017/18:382 En exitskatt av (M) till finansminister (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:779 Bosparande för en första bostad av (L) till finansminister (S) 2017/18:780 Brott och penningtvätt med kryptovalutor av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:781 Sanktionssystem för efterlevnad av svaveldirektivet av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:782 Långa väntetider för uppkörning av (M) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:719 Vinstbegränsning i välfärden av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:738 Handeln med av (V) till statsrådet (S) 2017/18:742 Handelsrelationerna med av (V) till statsrådet (S) 2017/18:741 Utlokalisering av myndigheter av (M) till statsrådet (S) 2017/18:755 Skriftlig bekräftelse vid telefonförsäljning av lotter av Boriana (M) till statsrådet (S) 2017/18:756 Utvisning av internationella studenter och forskare av (C) till statsrådet (S) 2017/18:761 Utvisning av spetskompetens av (M) till statsrådet (S) § 16 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Utökning av antalet suppleanter § 3 Val av extra suppleant § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2017/18:335 om föräldraförsäkring för företagare 1 Socialminister (S) 2 (M) 3 Socialminister (S) 4 (M) 5 Socialminister (S) 6 (M) 7 Socialminister (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:354 om bedömningar 8 Socialminister (S) 9 (V) 10 Socialminister (S) 11 (V) 12 Socialminister (S) 13 (V) 14 Socialminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:350 om styrelsearvoden 15 Finansminister (S) 16 (M) 17 Finansminister (S) 18 (M) 19 Finansminister (S) 20 (M) 21 Finansminister (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:355 om svensk konkurrenskraft 22 Finansminister (S) 23 (M) 24 Finansminister (S) 25 (M) 26 Finansminister (S) 27 (M) 28 Finansminister (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:358 om skattedifferensen mellan löntagare och pensionärer 29 Finansminister (S) 30 (M) 31 Finansminister (S) 32 (M) 33 Finansminister (S) 34 (M) 35 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:359 om överskottsmålet 36 Finansminister (S) 37 (M) 38 Finansminister (S) 39 (M) 40 Finansminister (S) 41 (M) 42 Finansminister (S) § 13 Anmälan om interpellationer § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018