prot · H50997 · 2018-04-13 00:00:00 — Investeringsstödet ger en tydlig press nedåt i byggkostnaderna eftersom det ställs tydliga krav på att dessa bostäder ska ha rimliga hyror. Det behöver är nya hyresrätter så att våra ungdomar kan flytta hemifrån när de kommer in på eller flytta dit där jobben finns. Det är detta behöver, inte ytterligare köksrenoveringar för dig och mig. 11 (M): Vi behöver nog både bygga fler bostäder och renovera befintliga. Alla jobb behövs. Att det behövs bostäder tvivlar ingen på. Det byggs dock inte så många som det behövs, och bostadsbyggandet har minskat under den nuvarande regeringens tid. Det skulle behöva öka. Det är i företagen som jobben skapas, och vår uppgift i politiken är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för företagen. Det har den nuvarande regeringen också misslyckats med. Vad gäller företagsklimatet sjönk enligt det sammanfattande omdömet om företagsklimatet i till 3,2 på en sexgradig skala. Det är den lägsta noteringen sedan frågan började ställas i enkätform . I Småföretagsbarometern nämns politisk oförutsägbarhet som det fjärde största hindret för företagens expansion. Enligt siffror från har nyföretagandet i , uppgång, vänt nedåt, trots att vi står mitt i en högkonjunktur. ”Vi märker tydligt att bland annat förslaget att begränsa vinsterna i välfärdssektorn slår mycket hårt mot intresset och viljan att våga starta nytt. Även de ändrade reglerna för och bidrar negativt”, säger . Även Svenskt Näringslivs rapport 2018 visar att nyföretagandet minskar: ”Att nyföretagandet sjunker kan ha flera orsaker. Men vi ser tydliga kopplingar till de förändringar som har skett kring RUT- och ROT-tjänster med försämrade avdragsmöjligheter. I dessa branscher har nyföretagandet sjunkit markant.” Tyvärr fick vi i oppositionen och branschfolket inom bygg rätt. Konkurserna har ökat och med stor sannolikhet även svartarbetet. Att finansministern var medveten om riskerna för ökat svartarbete när regeringen genomförde de sämre ROT-villkoren vet jag efter vår interpellationsdebatt . Om mindre än är det val. Inför förra valet lovade att Socialdemokraterna skulle behålla ROT-avdragen och inte ändra dem. Men redan i samband med vårbudgeten 2015 aviserade Per och att ROT-avdraget skulle sänkas från . Detta har lett till att användningen av ROT-avdraget trots högkonjunkturen har halverats . Vi får se om väljarna minns detta svek . Alliansen lyckades med arbetslinjen på grund av att reformerna hängde ihop. Man satsade på reformer rörande både utbud av arbete och efterfrågan av arbetskraft. Jobbskatteavdrag, RUT- och ROT-avdrag och lägre arbetsgivarkostnader för unga och äldre var några delar av paketet. Det blev billigare att anställa, och det lönade sig mer att arbeta. ser vi motsatsen. Försämringarna av ROT-avdragen med hänvisning till ett investeringsstöd till de stora byggbolagen, som de inte vill ha, har resulterat i färre företag och färre påbörjade lägenhetsbyggen. Regeringen duttar också lite här och där. Det senaste är att man subventionerar elektriska båtmotorer med våra skattepengar. måste Socialdemokraterna försvara att de bröt sitt uttalade vallöfte. Hur trovärdiga tror finansministern att Socialdemokraterna kommer att vara inför det kommande valet? 12 Finansminister (S): försöker måla upp en bild av att det råder en kris i svensk byggbransch, men den enda kris jag hör om när jag träffar människor i byggbranschen är bristen på utbildad arbetskraft och rätt kompetens. Detta beror på att byggandet når rekordnivåer. Det startades ju rekordmånga projekt . Bedömningen är att vi behöver fortsätta att bygga mycket. Att i det läget ta bort stödet för att bygga nya bostäder och i stället lägga skattepengar på att jag och ska renovera våra badrum och kök är en helt felaktig politik. Det skulle försvåra för ungdomar att flytta hemifrån när de har fått jobb eller kommit in på högskola eller universitet. Varför ska vi lägga skattepengar på mig och i stället för på våra ungdomar? Rent generellt, vad är det för politik mot ungdomar som har? De vill inte bara försvåra byggandet av billiga hyresrätter som gör att ungdomar kan flytta hemifrån. De vill också införa marknadshyror, vilket riskerar att höja hyrorna med 30–. Det skulle göra det mycket dyrare för alla som bor i hyresrätt och omöjliggöra för ungdomar att flytta hemifrån, särskilt i kombination med att vill lagstifta i om lägre löner för svenska ungdomar. Vad är det för framtid för ungdomar som målar upp med högre hyror och lägre löner? 13 (M): Finansministern har rätt; det var rekordmånga bostadsprojekt som påbörjades . Det var ju tack vare Alliansen, för ni ska veta att det är långa ledtider i processen för att starta bostadsbyggande. Det finns fortfarande stora behov av att bygga bostäder, men sjunker takten. Man påbörjar färre bostäder än vad som behövs, och det är mycket färre än . Tyvärr har den nuvarande regeringen alltså misslyckats där. Det behöver som sagt byggas både hyresrätter och bostadsrätter. är det lönsamt att bygga bostadsrätter, men med nuvarande hyresreglering är det inte lönsamt att bygga hyresrätter. Det är en del av problemet. Det är mycket som går bra i , men det finns naturligtvis många stora samhällsproblem som vi måste ta tag i. Lika självklart är det att det inte är den nuvarande regeringens förtjänst att ekonomin går bra, utan det är högkonjunkturen, den låga räntan och genomslaget av genomförda alliansreformer som bidrar till det. Det är alltså snarare så att det är mycket som går bra i trots regeringen. Vi har en svag regering som bryter sina vallöften, exempelvis om ROT-avdragen, och de reformer man genomfört har inte givit de resultat som det var tänkt – till exempel gällande bostadsbyggande. Regeringen hänvisade försämringen av ROT-avdragen till att man ville finansiera satsningar för fler bostäder, men bostadsbyggandet minskar som sagt. Av de enorma investeringsstöd man avsatte för byggherrarna är det bara en liten del som nyttjas. Det är ett komplett misslyckande, som inte bara slår mot anställda och kunder utan även – och främst – mot dem som behöver bostäder. Regeringen lägger också tid på att ta fram dåliga lagförslag som man vet inte kommer att genomföras. Staten sköter inte sitt åtagande. Över huvud taget är det ett gigantiskt slöseri med resurser, inte enbart från sida, som denna regering kommer att gå till historien för. Vissa branscher får lägga tid på att parera olika utspel. Alternativet är att man slås ut, och så har varit fallet för många ROT-företag. Det är beklämmande. Vita jobb börjar åter bli svarta. Det gagnar varken kunder, arbetstagare eller samhället. Jag tackar finansministern för debatten. 14 Finansminister (S): Vi kan alltså konstatera att det med den förändring regeringen har gjort utförs lika mycket ROT-arbete som . För mig tyder det på att denna skatteomläggning har varit bra, eftersom förändringen också innebär att 10 000 nya hyresrätter nu börjar byggas. Det är hyresrätter som ger ungdomar möjlighet att flytta till studieorten när de får en plats på universitet och högskola och som möjliggör för ungdomar att flytta hemifrån. kallar det ett gigantiskt slöseri. Det är inte min bild av vad nya hyresrätter innebär. Tvärtom ser vi att vi med regeringens politik har en stark utveckling i ekonomin och på svensk arbetsmarknad. menar att allt som med denna regering går bra i ändå är alliansregeringens förtjänst. Det är klart att det kommer att vara lite svårt att argumentera för det i valrörelsen. När vi tog över var ungdomsarbetslösheten i så hög att vi fick krisstöd i EU, och är ungdomsarbetslösheten den lägsta . Vi har en sysselsättningsgrad som är häpnadsväckande. Det är den högsta i EU och faktiskt den högsta som någonsin har uppmätts i något EU-land. En kvarts miljon fler människor går till jobbet. Vi har mer än 100 000 fler anställda i välfärden tack vare regeringens satsningar, och 28 000 av dem finns i skolan. Detta är en politik som vi från regeringens sida vill utveckla, och det kommer naturligtvis väljarna att få ta ställning till i höstens val. Ska vi fortsätta på den här vägen, eller ska vi byta den mot den politik som gav högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och krisartat hög ungdomsarbetslöshet? Däremellan står valet. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:444 om skatteflykt och EU:s så kallade svarta lista 15 Finansminister (S): Momodou Jallow har först frågat mig om jag avser att arbeta för att EU ska tillämpa sina egna kriterier angående skatteparadis så att även länder som , , , , och kommer med på listan. Dessutom har Momodou Jallow frågat mig om regeringens inställning till , med mera kommer att förändras i och med brexit och att denna del av inte längre kommer att tillhöra unionen. Bakgrunden till frågorna är att rådet antog slutsatser om en extern strategi och åtgärder mot missbruk av skatteavtal. I slutsatserna gavs uppförandekodgruppen ett mandat att arbeta med frågan om att upprätta en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner i tredjeländer. fastställde rådet kriterier för granskning av tredjelandsjurisdiktioner. Vid ett möte beslutade rådet att upprätta en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Syftet med förteckningen är att främja god förvaltning i skattefrågor och motverka skatteflykt och skatteundandragande. En granskning och dialog ägde rum med ett stort antal tredjelandsjurisdiktioner , i enlighet med de fastställda kriterierna. Jurisdiktioner med identifierade problem har inte listats i de fall de har gjort meningsfulla åtaganden på hög politisk nivå om att åtgärda dessa problem. Från början var 17 jurisdiktioner placerade på förteckningen, men av rådets slutsatser framgår att förteckningen kan komma att uppdateras bland annat om det görs nya åtaganden på hög politisk nivå om att åtgärda identifierade problem. har förteckningen uppdaterats två gånger och innehåller nu nio jurisdiktioner. Alla jurisdiktioner som gjort åtaganden är föremål för övervakning av uppförandekodgruppen för att säkerställa att de fullföljer sina åtaganden. Den första frågan är om jag avser att arbeta för att kriterierna för listning även ska tillämpas på EU:s medlemsstater. Svaret på denna fråga är att medlemsstaterna redan lever upp till två av de tre kriterierna för listning. Medlemsstaterna måste följa reglerna i rådets direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning, rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion och rådets direktiv om skattetvistlösningsmekanismer i Europeiska unionen. Europeiska kommissionen övervakar att medlemsstaterna genomför och tillämpar reglerna i direktiven på ett korrekt sätt. Arbetet med det tredje kriteriet, som rör rättvis beskattning, sker i uppförandekodgruppen för företagsbeskattning. Alla medlemsstater har åtagit sig att, genom att följa kriterierna och principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning, inte ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. När det gäller den andra frågan, om vad som händer efter brexit, är svaret att ett land som inte är medlem av EU utgör en tredjelandsjurisdiktion och därmed omfattas av arbetet med EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Det bör särskilt noteras att jurisdiktioner som är associerade med och beroende territorier till medlemsstater redan omfattas av arbetet med EU-förteckningen. och har alltså granskats i enlighet med de kriterier som fastställdes av rådet . De har inte placerats på förteckningen eftersom de har gjort meningsfulla åtaganden på hög politisk nivå att åtgärda identifierade problem. Dessa åtaganden är föremål för övervakning av uppförandekodgruppen. Slutligen vill jag framhålla att det är viktigt att stärka internationella påtryckningar mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Regeringen stöder därför arbetet med EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. 16 MOMODOU JALLOW (V): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Jag har känslan av att finansministern är klämd mellan vad hon tycker och vad hon ska säga för att inte försvåra samarbetet med Ekofin etcetera. Det präglar ju hennes svar när man lyssnar på det. Svaret beskriver egentligen bara vad som formellt har överenskommits, men det innehåller inte så mycket bedömningar av om detta i sig är tillräckligt eller om det implementeras på rätt sätt och likvärdigt gentemot alla jurisdiktioner. Det är egentligen det min första fråga handlar om. Som finansministern nämnde beslutade Europeiska unionens råd att upprätta en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Anledningen är väldigt enkel: Man har ansett att skatteflykt är problematiskt och velat ta fram åtgärder för att motverka detta, vilket är väldigt bra. Man har kommit fram till tre olika villkor. Det handlar om skattetransparens, om rättvis beskattning och om att jurisdiktionerna ska åta sig att vidta åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinsten. Detta är väldigt viktigt. På den så kallade svarta listan har man satt länder som , , , , , , , och så vidare. Ni förstår – inte ett enda land från EU. Denna lista och granskningen har fått ganska mycket kritik från flera håll, bland annat från och från här i , för att den inte innehåller några av de EU-länder som anklagas för att underlätta aggressiv skatteplanering, till exempel , , och . Det riktas till och med kritik från . Kommissionären hävdade vid en presskonferens att skattelagarna i , , , , , och har potential att underminera rättvisan på EU:s inre marknad och öka bördan för skattebetalarna. Min första fråga i interpellationen till finansministern var om hon avser att arbeta för att EU ska tillämpa sina egna kriterier angående skatteparadis så att även länder som , , , , och så vidare kommer med på listan. Hon svarar: Nej, de har ju uppfyllt kraven. Hur kan de ha uppfyllt kraven? Vi har genom de senaste läckorna sett hur dessa länder underlättar för skatteflykt. Stora bolag – kapitalister som och så vidare – kan använda skattelagar och skattesystem för att undangömma pengar från den svenska staten. Hur kan vi fortsätta blunda när vi vet att dessa länder borde finnas med på den här listan? Därför vill jag verkligen höra från ministern: Om de nu har gjort framsteg och är samarbetsvilliga, vad exakt är det de har gjort som gör att de inte kan finnas med på den här listan? 17 Finansminister (S): Det finns tre villkor. För att inte hamna på listan ska man för det första iaktta skattetransparens, för det andra vidta åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster och för det tredje inte ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. De två första kriterierna uppfyller alla EU-länder. Det handlar om att vidta en del av de åtgärder som vi har kommit överens om i . Det är någonting som alla EU-länder har genomfört. Det tredje kriteriet är alltså att man inte ska ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. Där har vi inte arbetat med den här listan vad gäller EU-länder, för där har vi i EU en egen process genom uppförandekodgruppen. I den gruppen arbetar man mot skadlig skattekonkurrens. Det innebär att vi har två olika sätt att arbeta beroende på om det gäller EU-länder eller . Med har vi den här listan; den typ av uppförandekodgrupp som vi har för EU-länder har vi inte med tredjelandsjurisdiktioner. Där jobbar vi i stället med listan. De EU-länder som avses uppfyller två av kraven. Vad gäller det tredje kravet, som handlar om skadlig skattekonkurrens, arbetar vi i uppförandekodgruppen. Vi har alltså två olika arbetssätt för EU-länder respektive . Vår bedömning är att det är oerhört viktigt att vi arbetar intensivt i uppförandekodgruppen med att diskutera hur vi beskattar inom EU-länder, så att vi inte ägnar oss åt skadlig skattekonkurrens inom EU och mellan EU-länder. Det är någonting som inte är acceptabelt. Jag delar helt riksdagsledamotens uppfattning i den frågan. 18 MOMODOU JALLOW (V): Jag hör vad finansministern säger, och det hon säger bekymrar mig. Vi är överens om att skatteflykt är ett globalt problem. Då är det viktigt att det finns globala åtgärder. Men varför har vi en rad åtgärder för EU-länder som skiljer sig från åtgärderna för andra länder? Varför har vi det så? När vi har villkor som gäller den här problematiken måste det vara rättvisa villkor som tillämpas lika för alla, oavsett om man tillhör EU eller inte. Men den kritik som vi har sett handlar just om att EU inte vill smutskasta sina medlemsländer genom att ha dem på den här listan. Det blir inte trovärdigt, och det blir inte effektivt. Därför är kritiken om att listan har urvattnats essentiell i debatten. Man har en lista och har villkor, men villkoren gäller sedan inte lika för alla, Man har särskilda villkor för en liten klubb. Vi alla har rätt till våra åsikter, men ingen har rätt till sina egna fakta. Det finns fakta som visar att dessa länder har bristande skattepolitik och skattelagar som uppmuntrar skatteflykt. Om vi nu menar allvar med att vi ska bekämpa skatteflykt måste vi se till att villkoren gäller samtliga länder. De ska gälla alla jurisdiktioner utan undantag, tycker jag. Kommissionären som nämnde dessa länder finns med i arbetet. Han är medveten om konsekvensen av att inte tillämpa de här villkoren lika för alla. Det är därför han specifikt nämner dessa länder i EU och säger att , , , , , och har potential att underminera rättvisan inom EU:s inre marknad och öka bördan för skattebetalarna. Det här är en människa som jobbar med detta , och sa han så här. Om regeringen menar allvar med att bekämpa skatteflykt tycker jag att det är väldigt viktigt att lyssna och titta på fakta. Man ska inte blunda för verkligheten, för det kommer inte på något sätt att vara till hjälp i vårt arbete och våra ambitioner för att bekämpa skatteplanering. Den avancerade skatteplaneringen innebär att framgångsrika globala företag minskar sin skatteandel på bekostnad av andra företag och även medborgare, som får bidra till en oproportionerligt stor del av den gemensamma välfärden. Detta vill vi undvika. tycker att det är väldigt viktigt att inte göra det som håller på att hända nu: Vi tar vissa länder inom EU och ger dem speciella privilegier, trots att vi vet att de fuskar och att det finns lagstiftning som nästan omöjliggör det arbete som vi försöker göra här i . Därför vill jag återigen upprepa frågan: Avser finansministern att arbeta för att se till att de EU-länder jag och kommissionären nämnt hamnar på den här listan? visar alla fakta att de länderna inte följer de kriterier som vi har. 19 Finansminister (S): Att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens mellan länder är, precis som riksdagsledamoten säger, någonting som undergräver legitimiteten för skattesystemet. Det minskar möjligheten att finansiera skola, sjukvård, äldreomsorg, vägar, polis och allt annat som vi finansierar tillsammans. Därför är det väldigt välkommet att det internationella arbetet för att motverka skadlig skattekonkurrens men också skatteflykt och skatteundandragande har intensifierats . Regeringen och har med stöd i riksdag varit väldigt drivande i det arbetet. Det som skiljer EU-länder från tredjeländer är att vi i EU har uppförandekodgruppen, som är till för att arbeta mot skadlig skattekonkurrens. Det är ett arbete som har varit tämligen framgångsrikt. Jag hade gärna haft en motsvarande arbetsgrupp mot skadlig skattekonkurrens med tredjeländer, men det är inte möjligt, eftersom de inte är medlemmar i . Då gör man på ett annat sätt i stället, nämligen att man har detta som ett av kriterierna för att vara på den svarta listan. Men jag bedömer att arbetet i uppförandekodgruppen är mer verkningsfullt än att sätta länder på en lista. Därför tycker jag att det arbete som vi kan göra i uppförandekodgruppen är bättre. Jag tycker att det är oproblematiskt att vi har två olika metoder när vi jobbar mot EU-länder respektive mot tredjelandsjurisdiktioner, eftersom jag bedömer att det arbetssätt som vi har inom EU är mer verkningsfullt än att sätta ett land på en svart lista. Det är heller inte så att kommissionären som har pekat på problem med vissa länder föreslår att man ska ha någon annan arbetsmetod än den vi har . Han föreslår inte att vi ska arbeta med en lista på EU-länder utan hänvisar till arbetet i uppförandekodgruppen. 20 MOMODOU JALLOW (V): Den andra frågan som jag ställde till finansministern handlar bland annat om konsekvenserna av brexit. Vad tänker göra åt att vissa delar av länder och vissa städer, som , har sina egna lagstiftningar? The är en tämligen unik företeelse med medeltida utformning. Den utgörs av en liten kvadratisk yta mitt i finansiella centrum. I dess fullmäktige har såväl medborgare som företag, till exempel de största bankerna och revisionsbyråerna, rösträtt. Företagen har också flera röster beroende på hur många anställda de har. Vad tänker vi göra åt detta? kommer inte att vara med när det lämnar med brexit. Hur tänker vi agera? Det påverkar också . Det är skatteflykt på högsta nivå. Det är inte acceptabelt att vi samarbetar med länder som har sådana system som urholkar skattesystem runt om i världen. Därför vill jag veta exakt vad finansministern tycker om det. Slutligen vill jag betona följande. Om vi säger att vi ska jobba för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och skattefusk måste vi se till att vi över huvud taget inte kompromissar om de här frågorna. Vi måste se till att vi jobbar med det oavsett om det är ett EU-land eller icke EU-land och avsett vilken jurisdiktion det är. Vi ska tillämpa lagar och kriterier lika för alla. 21 Finansminister (S): När lämnar EU är ett tredjeland. Om det ägnar sig åt skadlig skattekonkurrens kan det naturligtvis komma upp på listan om det inte, som gäller för andra länder, gör meningsfulla åtaganden på hög politisk nivå. Riksdagsledamoten säger att om vi menar allvar ska vi inte kompromissa. Men om vi menar allvar ska vi också se till att föra processen framåt. Någonting som är oerhört viktigt är att vi nu följer upp de åtaganden som har gjorts av ett stort antal länder. Det som har varit bra med arbetet med listan är att det först var ett stort antal länder som skulle hamna på listan. Sedan har många av de länderna nu gjort åtaganden på hög politisk nivå. De ska förändra sin lagstiftning så att den ligger i linje med kriterierna. Det vi ska göra nu och är att följa upp att de åtagandena blir verklighet. När det sker kommer världen att se annorlunda ut. Då kommer vi att se mindre av smussel, mer av öppenhet och mindre av skadlig skattekonkurrens. Det är någonting som tyder på att arbetet med listan kommer att vara väldigt lyckosamt. Men det bygger på att vi följer upp det. verkar det som att länder inte vill befinna sig på listan och är beredda att göra förändringar för att slippa komma på den. Det är ett viktigt ämne som har tagits upp. Jag vill tacka så hemskt mycket för interpellationen. Det är ett ämne som ligger mig varmt om hjärtat eftersom vi vet att grunden för att vi ska kunna ha vårt välfärdssamhälle och grunden för den svenska modellen är att vi får in skatteintäkter. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:464 om skatteplanering kopplad till energibeskattning 22 Finansminister (S): har frågat mig om det är rimligt att kunna köpa sig skattefrihet på sätt som nämns i frågan samt om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra denna typ av skatteplanering. Frågan är ställd mot bakgrund av att nätinnehavare inte debiterar någon energiskatt vid överföring av el till energiskatteskyldiga elproducenter. Därmed ingår inte någon energiskatt i beskattningsunderlaget för mervärdesskatt vid elöverföringen. Punktskattereglerna innebär att någon skatt inte tas ut när skattskyldiga aktörer levererar punktskattepliktiga varor till varandra. I stället tas punktskatt i normalfallet ut vid en skattskyldigs försäljning till en slutförbrukare, eller vid en skattskyldigs egenförbrukning av den punktskattepliktiga varan.