prot · H6099 · 2018-10-18 00:00:00 — Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Det finns mycket i den svenska sjukvården som vi kan vara stolta över, inte minst vårdpersonalen som gör insatser och stöttar både patienter och anhöriga. Vår avancerade vård är bland de bästa i världen, och vi har ledande företag inom medicin och bioteknologi. kommer det artiklar och rapporter om stora skillnader över riket, framför allt om att människor inte får vård . Det är inte acceptabelt. Det krävs reformer. Vårdköerna har ökat markant , då S-MP-regeringen tog över och den så kallade kömiljarden försvann. Detta har lett till att tusentals patienter har ställts i en vårdkö och inte får sin vård . Det är inte acceptabelt. Än värre är att det är så stora skillnader i landet. Låt mig nämna några goda exempel – ett skyltfönster för , som vi talade om. I min hemregion, moderatledda med över 300 000 invånare, toppar vi de nationella listorna med att ha de kortaste vårdköerna. Det gläder mig att lyfts fram i dessa sammanhang, då vi har prioriterat kvalitet och tillgänglighet som ett strategiskt arbete. Det har vi inte gjort genom att ställa färre krav och inte genom att sänka nivån utan genom att öka våra löften till hallänningarna. Vår vårdgaranti är för nybesök och behandling och inte som är lagstadgat för riket. Detta är något som jag är stolt över. Men med detta sagt är jag inte nöjd med hur det ser ut i , och jag vill i mitt första tal här i belysa detta. Vi moderater vill återinföra och förstärka kömiljarden till 3 miljarder. Denna förstärka kömiljard ska användas till att korta köerna till besök, operation och återbesök inom specialistvården samt till att korta köerna till BUP och cancervården. Enligt den senaste statistiken från SKL gällande köuppföljningen till specialistvården får nästan nio av tio patienter sin vård i . Detta kan jämföras med , och , där endast drygt fyra av tio patienter får sin vård . Det är helt oacceptabelt med dessa regionala skillnader. Din bostadsort ska inte få avgöra om du får vård . När nu möjligheten finns att via mobilt bank-id kunna ta del av sin journal på nätet är det ändå underligt att olika regioners datasystem inte kommunicerar med varandra, och i vissa regioner inte ens inom olika vårdnivåer. I vårt land vet vi att människor flyttar runt och bland annat studerar på annan ort, och vi uppmanar människor att aktivt välja sin vårdcentral. Då är det rimligt att journalen följer med mig som patient eller en anhörig om man får vård i ett annat landsting eller i en annan region. För mig handlar detta om patientsäkerhet. Vi måste på nationell nivå underlätta så att information mellan huvudmännen och även inom huvudmännen görs tillgänglig på ett säkert sätt. Detta är steg ett. ser jag ett nationellt journalsystem framför mig. sker avancerad sjukvård i det egna hemmet. Flera statliga utredningar, till exempel och nära vård, pekar bland annat på att flytta ut mer vård från sjukhusen till primärvården och den kommunala hemsjukvården. Detta är bra och i rätt riktning. Den vård som inte kräver sjukhusets resurser kan med fördel, både ekonomiskt och hälsomässigt, utföras närmare patienten. För att få den förflyttningen patientsäker är det också av stor vikt att journalen följer med patienten. Slutligen, fru talman: vård, våra invånares hälsa och vårdpersonalens möjlighet att leverera vård är tre av vår tids stora frågor. Jag tar med mig mina halländska erfarenheter in i denna kammare och kommer här att driva på för ett friskare, säkrare och närmare Vårdsverige. 113 (S): Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Jag har tillbaka förtroendet att tillsammans med ansvariga tjänstepersoner leda styrelsen för . Det är en mötesplats där vi delar med oss av både pågående forskning och tillämpad kunskap. Just nu ligger mycket av vårt fokus på . är en del i avsiktsförklaringen om Akademin för smart specialisering mellan Region och 2016−2020. Syftet är att skapa mer nytta av forskningen för näringsliv, landsting och kommuner samt stärka de värmländska forskningsmiljöerna. De företag som deltar i utvecklar sin förmåga att använda mångfald och jämställdhet som verktyg för innovationer och affärsfördelar. Jag har alltid brunnit för lika villkor oavsett kön och bakgrund. Att min dotter och hennes tre bröder ska ha lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter i livet borde vara en självklarhet, men det är tyvärr inte så. Lika självklart borde det vara att den som kommer från ett hem där inga böcker trängs i bokhyllan eller där de vuxna inte har några akademiska poäng ändå har lust och av vuxna uppmuntras att plugga vidare. Så ser det tyvärr inte heller alltid ut. För mig handlar detta om jämställdhet och jämlikhet, vilket är etablerade politikområden som vi ofta står här i kammaren och debatterar. Genusvetenskap är inte ett politikområde utan en tvärvetenskaplig akademisk disciplin. Genusvetenskapens forskningsresultat fungerar ofta som ett stöd för jämställdhetsarbetet men är inte facit för jämställdhetsintegrering. Det är faktiskt så att den mest genomarbetade kritiken av politikområdet jämställdhet inte sällan kommer just från genusvetenskapligt håll. Till ämnets grunddrag hör ett vetenskapskritiskt förhållningssätt liksom ett aktivt, medvetet och förändringsinriktat förhållande till makt och hierarkier samt ett problematiserande av kategorin kön. Detta utgör ämnets styrka. attackeras genusforskning och genusvetenskap av mörka krafter runt om i . Vi ser det hända i , , , med flera länder – och även här i . Disciplinerna ses som ett hot mot vad som hävdas vara normalt, naturligt och rätt. Vad gör egentligen en genusforskare? Jo, man betonar vikten av att utmana det som uppfattas som givet och ställer nya forskningsfrågor. Det är ett av akademins viktigaste uppdrag och avgörande för att ny kunskap ska växa fram. arbetar många genusforskare utifrån vad som kallas intersektionella perspektiv. Styrande föreställningar i samhället behöver utmanas utifrån en komplex förståelse av hur olika principer om kön, könsidentitet, sexualisering med mera skapar ojämlikheter. Detta är särskilt viktigt då ojämställdhet normaliseras, könsöverskridande ifrågasätts och rasismen är tydlig – exemplen kan göras många. Det är att vi tar vårt ansvar och sakligt diskuterar skillnader, likheter, möjligheter och hinder för en värdig diskussion kring kön, makt och sexualitet. Det gör vi bäst genom att fördomsfritt föra en diskussion som bygger på sakförhållanden, där vi diskuterar normer och värderingar och inte påståenden som inte har någon forskning bakom sig. Det finns nämligen excellent och mångårig forskning att luta sig mot. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning 114 (SD) replik: Det var ett intressant anförande. Jag har bara några frågor. Det var en lång artikelserie om genusvetenskapen i , av . Han kritiserade en hel del, bland annat att man använde litteratur om genusvetenskap i alla möjliga kurser. Jag undrar hur du ser på det, ? Min andra fråga gäller ett program som gick i , Hjernevask. Det får tydligen inte ens visas i – flera personer har försökt få SVT att visa programmet, men de har fått nej. Om nu genusvetenskap är så väl underbyggt borde man väl tåla kritik och program som är kritiska till genusvetenskap? Det gäller delar av genusvetenskapen, vill jag påpeka, inte all genusvetenskap. 115 (S) replik: Fru talman och ! En av mina styrelseledamöter vid , , svarade på en av artiklar. Han skrev så här: ”Lika lite som professorn i hållfasthetslära kan styra över hur hens forskningsresultat används inom tillämpat ingenjörsarbete kan jag styra över hur mina forskningsresultat väljer att tolkas och användas i jämställdhetspolitiska frågor.” Det är faktiskt så att man inte riktigt kan veta hur det används, men detta är ett tvärvetenskapligt forskningsfält. Det är därför självklart att de resultat som genusprofessorerna och genusforskarna kommer fram till används och tas fram i samarbete med många andra fakulteter. Det är jätteviktigt. Jag skulle vilja ställa en fråga till , fru talman, om att man i alldeles har tagit bort vissa skrivningar i läroplanen för förskolan. tog dock min talartid slut. 116 (SD) replik: Jag fick aldrig höra frågan, men det lät intressant. Jag är inte emot genusvetenskap som sådan; det finns väldigt bra delar. Det jag menar är – och det står jag nog för – att all genusvetenskap inte vilar på vetenskaplig grund. Det är inte heller samma krav som på områden inom fysik. Där har man ju stenhårda krav, och man replikerar. Replikeras det på samma sätt inom genusvetenskap som inom fysiken? Det undrar jag. 117 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning stod och påstod saker som inte är sanna – att det inte replikeras lika mycket. Jag skulle vilja säga: Visa mig de forskningsresultat som säger att det inte replikeras lika mycket! I har läroplanen för förskolan ändrats. Skrivningar om att motverka genusstereotyper togs bort, och i stället infördes val mellan religiös utbildning och etikkurs. Frågan jag ville ställa var om tror att det ökar jämställdheten, men han har inte möjlighet att svara. 118 (M): gick miljontals svenskar till valurnorna för att bestämma vilken regering skulle få. Ungefär , , gjorde dock cirka hundra tusen barn en avsevärt mycket viktigare promenad: De gick i sitt liv till skolan. De var förväntansfulla, spända och nyfikna på vad vuxenvärlden utanför hemmet har att erbjuda. De hade tomma ryggsäckar men var redo att fylla dem med nya kunskaper att bära med sig inte bara in i vuxenlivet utan genom hela livet. Skolan, fru talman, är den enskilt viktigaste välfärdspolitiska frågan. Jag ber om ursäkt till alla i denna kammare som tycker att något annat område förtjänar samma utrymme, men det finns inget annat välfärdsområde och ingen annan välfärdspolitik som skapar livschanser på samma sätt – som ger människor möjlighet att faktiskt forma sitt eget liv och välja sina egna vägar. I är vi i grund och botten överens om att man inte ska behöva ärva sina föräldrars utanförskap. Det är bara genom en välfungerande utbildningspolitik vi kan hålla detta löfte. Det är också genom en välfungerande skola och utbildning som vi ser till att vi kompetensförsörjer ett litet, exportberoende land i utkant, som faktiskt är. Vill vi konkurrera med kunskap och inte med låga löner börjar det med välfungerande skola och utbildning. Därför, fru talman, är det oacceptabelt att en av tre av dem som börjar skolan – om tidigare trender håller i sig – inte kommer att klara skolan. Var sjätte elev blir inte behörig från att ens börja på gymnasiet, och lika många lämnar gymnasiet utan att ha klarat sin gymnasieutbildning. Det är uppenbart att svensk skola och svensk utbildningspolitik behöver högre ambitioner för att garantera att alla elever, oavsett bakgrund, uppväxtplats och föräldrar och oavsett vilken kommun de är födda i, får den utbildning de förtjänar. Detta är möjligt om vi väljer att prioritera det som är rätt och det som är riktigt inom utbildningssystemet. Vi behöver ändra dagens ordning, där vi försöker att lappa och laga och komma med sena insatser och stora stödprogram för att rädda elever när de redan har gått fel i skolan. Det som i stället behövs är tidiga insatser och fokus på tidiga kunskaper. De elever som faller ur svensk skola, som inte klarar eller gymnasiet, halkar ofta efter . De tappar redan i lågstadiet i kunskaper. Vi har hört berättelser om förskollärare som kan vittna om vilka elever som inte kommer att klara av gymnasiet redan när de är . Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning vittnar om fallande kunskaper, och gymnasielärare vittnar om fallande förkunskaper hos eleverna. Det behövs mer fokus på matematik, på svenska och på språk, och det behövs . Alla elever behöver få en stabil bas att stå på för att sedan kunna stå på den genom hela skolgången. Kunskapsfokuset i svensk skola måste stärkas. har varit en förlorad tid för svenska skolelever. Bristen på reformer tror jag inte vittnar om ointresse från den sittande och avgående regeringen men däremot om en okunskap om vilka reformer som behövs. Det är hög tid att får en regering som tar tag i de problem som svensk skola har. 119 (S) replik: säger att har varit en förlorad tid för svensk skola. Detta följer på påståendet att vi ska ha tidiga insatser i skolan. Då har att förklara detta för mig, apropå tidiga insatser: På vilket sätt utgör det förlorad tid för svensk skola att stärka bemanningen i lågstadiet, att se till så att vi har fler anställda i skolan – det är 28 000 fler lärare i skolan nu än – och att ha mindre grupper i förskolan? Det tycker jag att behöver förklara för mig. 120 (M) replik: Tack, , för frågan! Svaret på fråga är: Nej, det gör det inte. Det är inte förlorad tid för svensk skola, men det är otillräckliga insatser. Vi ser att antalet vuxna i svensk skola har ökat; dock ser vi inte att antalet lärare har ökat i samma takt som elevunderlaget. Detta gör att vi har accelererande problem med lärarbrist. Vi har en lärartäthet som jag tror att varken och eller jag och är nöjda med. I takt med att antalet vuxna i skolan har ökat har också antalet elever växt – det ska man ha klart för sig – och administrationen ökat, vilket gör att tiden tillbringad med eleverna inte alltid ökar. Självfallet är det bra med fler vuxna i skolan, men det behövs också mer fokus på kunskaperna. Det behövs mer undervisningstid i matte. Det behövs mer undervisningstid i svenska. Det behövs bättre uppföljning för att se till att alla elever får med sig de kunskaper som de behöver. Det har denna regering inte levererat. 121 (S) replik: säger att barn inte ska ärva sina föräldrars utsatthet. är och hans parti emot att införa statsbidrag som stöttar fördelning av resurser efter behov, och är och hans parti för en skolmarknad som starkt segregerar var elever går utifrån vilken bakgrund de har. Jag tycker inte att det går ihop. 122 (M) replik: Det är ganska starka ord för en socialdemokrat när vi kan konstatera att segregationen i ökar när Socialdemokraterna sitter i regeringen. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Grundproblemet är dock inte att folk har möjlighet att välja skola; grundproblemet är den bostadssegregation vi har. Vi är alla överens i denna kammare om att vi behöver se till att den svenska skolans resurser kommer dit där de verkligen behövs. Men vägen dit går inte genom ytterligare splittrande riktade statsbidrag. Socialdemokraterna gick till val på att man skulle avskaffa dessa, men har man utökat det med ännu fler. 123 (SD): Medierna slog stort upp skolbranden i Gottsundaskolan i . Plötsligt stod 483 elever utan skola och klassrum. Två minderåriga flickor greps på platsen. Mycket stora värden gick upp i rök, och flickorna blir förmodligen betalningsskyldiga livet ut. Om mina uppgifter stämmer visade den ena flickan ingen som helst ånger över det inträffade på sociala medier utan raljerade över hur dumma poliserna var, vilket väl tyvärr säger lite om tidsandan. Anledningen till att ta upp detta ämne här är att vi har en brant stigande kurva av skolbränder i vårt land – de allra flesta är dessutom anlagda. brann 667 svenska skolor; av dem var 429 konstaterat anlagda. Antalet anlagda skolbränder har ökat med . Vi hade en topp 2008, men totalt sett har vi sett en stigande kurva . Dessutom – och kanske lika anmärkningsvärt – sticker ut rejält när det gäller anlagda skolbränder internationellt sett. var det fem skolbränder i , medan skolbränderna då i kostade en halv miljard. Det är mer än vad alla skolbränder kostade i hela , som ju är ett betydligt större land. har dock andra problem i skolorna, som alla vet. När jag läser artiklar i detta ämne återkommer många till att vi inte tar problemet med skolbränder på allvar. Det gäller oss politiker och myndighetspersoner. Denna åsikt, att vi inte tar problemet på allvar, läser jag i artiklar från långt tillbaka i tiden fram till . Det är dags att ta tag i detta problem nu; det var dags . En brandman fick som Gottsundaskolan brann ge en förklaring i SVT till ökningen av skolbränder i vårt land. Sammanfattningsvis sa brandmannen att vi har för få fritidsgårdar och att den psykiska ohälsan ökar. Det är ju, som alla förstår, fullständigt värdelösa förklaringar. När jag växte upp fanns det betydligt färre fritidsgårdar, och i princip inga skolor brann. Det man kan konstatera genom undersökningar är att i skolor där det råder ordning och reda och där eleverna trivs brinner det mycket sällan. I stökiga skolor och i skolor i vissa utsatta områden brinner det betydligt oftare. Slutsatserna är att vi måste få ordning på skolan i alla områden i vårt land, även i utsatta områden. Vi måste få stökiga skolor mindre stökiga. Vi måste också fokusera mer på vad som är rätt och fel, både i skolan och i samhället som helhet. Dessutom måste vi göra våra skolor mycket brandsäkrare med rent praktiska åtgärder. Vi måste vidta åtgärder så att skolorna står emot brand och inbrott mycket bättre. Vi måste till exempel sätta upp övervakningskameror på skolor i vissa områden. Detta sker , men omfattningen bör öka. Alla dessa åtgärder kommer naturligtvis att kosta mindre än vad skolbränderna kostar. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Vi måste nog också justera regelverket angående vilka regler som ska gälla för byggnation av skolor. 124 (S) replik: talar om skolbränder. Jag skulle vilja tala med om utbildningspolitik . Vi hörde honom tidigare i debatten angripa och tala om vetenskaplighet. Enligt mig bygger all god skolpolitik och all god skolverksamhet på vetenskaplig grund. Jag tänkte rabbla upp några sverigedemokratiska förslag och sedan fråga hur de bygger på vetenskaplig grund. Låt oss tänka oss följande: Vi håller barn åtskilda från varandra utifrån om de kan lyda eller inte, det vill säga sätta busiga barn i jourskolor. Vi kan också göra det utifrån var de är födda. Vi kan sätta utrikesfödda barn i särskilda skolor. Vi kan införa skoluniform, ha ordningsbetyg och ha betyg från tidiga skolår. På vilket sätt bygger dessa förslag på vetenskaplig grund? 125 (SD) replik: Det finns vetenskap som visar att elever lär sig oerhört mycket sämre om det är stökigt och otryggt i klassrummen. Om elever känner otrygghet och hot stängs hjärnan av för inlärning. Detta är vetenskapligt belagt. Vi måste därför få lugna klassrum där eleverna kan studera i lugn och ro. Klassrummen är inte lugna. Jag tror att vi kan belägga det vetenskapligt också. Själv bor jag i . I finns det klassrum där många elever inget hellre vill än att lära sig saker, men det går inte eftersom det är för stökigt. Vi kan gärna göra en vetenskaplig undersökning av det också. Vad gäller språket är det ett axiom att om vi har elever i klassrummet som inte kan det svenska språket och läraren undervisar på svenska uppstår problem. Vi kan bevisa att 2 + 2 = 4 också. Det här är självklarheter. 126 (S) replik: Till att början med vill jag säga att upplevelser från inte är vetenskaplighet. Det är inte så man belägger något vetenskapligt. Sedan vill jag fortsätta med att säga att vi givetvis är överens om det här med lugna klassrum. Vi ska självklart ha studiero i klassrummen. Frågan är hur det skapas och hur man gör det på ett framgångsrikt sätt som kan göra att barn känner att vuxenvärlden är vänd till dem i stället för att de blir straffade och belagda med ansvar för hur det går för dem i skolan. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Det handlar vidare om lärares ledarskap. förslag är auktoritära och segregerande. De har ingen vetenskaplig grund. 127 (SD) replik: Den främsta vetenskapliga grunden är att den svenska skolan har fallit som en sten i PISA-undersökningarna. Det kan man inte förklara bort. Vi har ju då använt den pedagogik och politik som ni företräder, och det har bevisligen inte fungerat. Är det något fel på PISA- och Timssundersökningarna? De visar att svenska skolresultat har fallit som en sten. Vi låg betydligt bättre till när det var mer ordning och reda – auktoritärt, som uttryckte det. Detta är klara fakta. 128 (V): Högskolans huvuduppgift är att förmedla kunskap och bildning. Högskolan är viktig för att skapa välstånd och ett öppet och demokratiskt samhälle. Vi i anser att kunskap är en demokratisk rättighet, vilket innebär att det är en viktig målsättning att bredda rekryteringen till högskolan. Den sociala, könsmässiga och etniska snedrekryteringen har minskat under , tack vare studiemedel, utbyggd högskola samt fler och nya utbildningar. Men det finns fortfarande stora skillnader mellan olika utbildningar och olika högskolor i hur väl rekryteringen har breddats. Det är framför allt på de traditionella utbildningarna och äldre lärosätena som arbetet med att bredda rekryteringen varit mindre framgångsrikt. Alla högskolor måste bli bättre på att använda de redskap som finns. Det handlar till exempel om att i större utsträckning använda andra antagningsmetoder än betyg, eftersom betygsintagning konserverar de sociala skillnaderna från grund- och gymnasieskolan. Här måste också betygsinflationen i fristående skolor nämnas. De som går på dessa skolor gynnas i antagningen trots att de kan vara sämre rustade att tillgodogöra sig högskolestudier. I en undersökning som publicerade kunde man också se att elever från kommunala gymnasieskolor presterade bättre , detta trots att de hade något lägre betygsgenomsnitt än elever från fristående gymnasieskolor. menar också att högskolan ska främja jämställdhet och motverka könsstereotypa utbildningsval, till exempel genom att integrera genusperspektiv i utbildningen. Kunskapen och kompetensen i hbtq-frågor behöver definitivt förbättras. Det behövs också en förbättrad fysisk tillgänglighet och stöd till studenter med funktionsvariationer. Tillgången till högre utbildning måste finnas för alla, och då behövs det anpassningar. Det är en av grunderna i högskolepolitik. Studiemedel som går att leva på är en nödvändig förutsättning för många att kunna studera. Rädslan för skuldsättningen är dock ett hinder för många. Bidragets andel av studiemedlet måste därför öka. Sjukdom, föräldraskap med mera innebär ofta dålig ekonomi och sämre möjligheter att genomföra sina studier. Det är positivt att personer med långvariga eller kroniska sjukdomar nu har fått möjlighet att studera på deltid och vara sjukskrivna på deltid. Det ett steg i rätt riktning, men det behövs en bättre samordning med trygghetssystemen för alla studenter. Även studenter måste kunna vara sjuka utan att leva på lånade pengar. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning var sedan metoo exploderade. Kvinnor inom akademin vittnade om händelser inom sin egen verksamhet i ett upprop . De krävde att chefer och universitetsledningar skulle se till att kvinnor fortsättningsvis inte blir dubbelt bestraffade och tvingas lämna universiteten och sina karriärer, medan de manliga förövarna, utan repressalier, tillåts fortsätta trakassera kvinnliga kollegor och studenter. Flera av de berättelser som de delade med sig av handlade om manliga professorer och handledare som tvingat till sig eller föreslagit sex som ett sätt för den kvinnliga doktoranden eller underordnade att få fördelar. En kvinna fick sin handledares besked att han inte skulle ”hjälpa henne mer” om hon inte kunde tänka sig att ha sex med honom. Kvinnor vittnar om övergrepp och till och med våldtäkter som slätas över och då hon får lämna medan han till och med kan fortsätta stiga i graderna. Vi kan inte få en jämställd akademi och en jämställd högskola så länge vi har det så här. Könsmaktsordningen måste förändras. Vi behöver en politik för jämställdhet och en jämställd högskola. 129 (M) replik: Tack, , för anförandet! Här framförs att högskolans rekrytering behöver breddas och att ett av problemen med den bristfälliga breddningen av rekryteringen är det ensidiga fokuset på betygsurval. Vi vet dock att betygen är tämliga osäkra, eftersom de inte är förankrade mot någonting.