prot · H50994 · 2018-04-10 00:00:00 — och aktuella lärosäten arbetar aktivt med att förbättra vägen till legitimation för personer med utbildning från andra länder än . I detta arbete är det viktigt att patientsäkerheten inte på något sätt äventyras. Det är också viktigt att vårdtagare även fortsatt ska kunna känna förtroende för legitimerade tandläkare och att de besitter de färdigheter och kunskaper som deras legitimation är en garanti för, oavsett vilket land de har sin utbildning ifrån. 27 (C): Tack så mycket för svaret, ministern! Det var ett långt och ordrikt svar som var förklarande och bra på alla sätt och vis. Men jag konstaterar att ministern också säger att detta är ett välkänt problem. Därför saknar jag i förslaget konkreta åtgärder som man ska vidta. Jag återkommer till detta. Detta är allvar. Det handlar om vår hälsa. Det handlar om barn som inte får förebyggande tandvård, och vi vet ju ganska väl vad det leder till. Det handlar om äldre personer som inte får möjlighet att komma till tandläkaren på grund av de långa vårdköerna, vilket gör att de till exempel inte kan äta rätt kost. Det handlar också om att det är orättvist i vårt land. Det är väldigt orättvist fördelat. I städerna är det lättare att komma till en tandläkare, men uppe i glesbygden är det snart sagt omöjligt. Där ser jag en ganska tydlig skiljelinje mellan och regeringen. Vi tänker på nära vård i hela landet, och vi tänker på hela landet. Det som är fallet nu är diskriminering. Det här handlar också om de nyanlända när det gäller tandläkarlegitimation och att kunna börja jobba. Vi vill se snabba åtgärder för att komma i jobb, men det vill tydligen inte Socialdemokraterna. SKL, Kommuner och Landsting, säger i sin rapport att det tar att komma i jobb med kompletterande utbildning. Vi vill att man snabbt ska komma i jobb – för att kunna bidra till den svenska välfärden, självklart, men också för att kunna ha jobb och försörja sig själv och bli integrerad. Vad kan regeringen göra för att åtgärda det här på ett bättre sätt än vad man har gjort? Det är en fråga jag har. Sedan säger man att 45 och 42 personer utexaminerades, och så vet vi att det är flera hundra som står i kö för att få möjlighet att göra det. var tandläkarbristen så stor att det saknades 200 tandläkare. Snabbspår, ministern, är viktigt. Det sa ministern också att ni hade jobbat med. En person av 121 klarade kunskapsprovet . Ministern säger också att man planerar att ge i uppdrag att utreda den uppkomna situationen på lång sikt och på ett hållbart sätt och då kunna vidta åtgärder. Det här är välkänt – och så planerar regeringen. Jag trodde att regeringen redan hade givit i uppdrag att utreda detta. Det här är en brist, ministern, som man måste göra något åt. När man säger att det är välkänt betyder det att man måste göra något snabbt. Speciellt gäller det de polska studenterna som fick ändrade regler och inte har haft en möjlighet att fullfölja sin examen efter att de nya reglerna kom. De kan alltså inte jobba här i . Vi har ingen AT-tjänst i för tandläkare. Där måste man verkligen göra något. Om jag inte är felunderrättad är det ett femtiotal personer, alltså inte någon stor mängd, men där måste man ha konkreta förslag på vad man ska göra. Min fråga är: Vad tänker regeringen och ministern göra för att de ska stanna här i och inte flytta till våra grannländer? Jag fordrar svar på det här från ministern. 28 Socialminister (S): Tack, , för den här interpellationen! Den är jätteviktig. Jag håller helt och hållet med om det och är fullt medveten om den tandläkarbrist som vi har i . Jag är ute emellanåt och träffar både tandläkare och folktandvård som beskriver situationen som är alltmer alarmerande. Det var också just därför som jag verkligen ville lämna ett uttömmande svar på interpellationen när det gäller hur regeringen ser på frågan och vad vi faktiskt har gjort under den här mandatperioden. Därför tyckte jag att det var viktigt att tydligt beskriva att det finns tre olika sätt att erhålla en svensk legitimation om man har en tandläkarutbildning från ett land utanför EU och att regeringen faktiskt har vidtagit åtgärder ganska kraftfullt när det gäller alla de här olika delarna. Inte minst har regeringen vidtagit kraftfulla åtgärder för att effektivisera och förkorta arbete med handläggningen vid ansökan om legitimation, vilket de facto har resulterat i att väntetiderna för den första prövningen i genomsnitt har minskat . Vi tillförde särskilda resurser för detta, så nu är inte väntetiderna längre 16 månader, utan de är 2. Vi ser alltså resultat. Det har möjliggjorts genom att vi tillförde extra . Det var en ganska kraftfull satsning som vi sedan har hållit i . Vi tillför 42 miljoner och ser att det här kommer att ligga kvar framöver. Även kunskapsprovet som lyfte upp i sitt inlägg genomförs nu på ett nytt sätt jämfört med tidigare. anordnar på uppdrag av kunskapsprovet som är utarbetat för att på ett rättssäkert sätt kunna pröva den sökandes kunskaper. Det är ingen hemlighet att har fått kritik för den här processen, bland annat från personer som har genomfört kunskapsprovet. Med anledning av det arbetar nu också tillsammans med KI för att kvalitetssäkra, utveckla och förbättra processen med kunskapsproven. Vi vill ju gärna ha ut de här tandläkarna i . har det faktiskt skett en utveckling av provet, vilket vi är glada över, även om det är en bit kvar. Jag vill också säga någonting om frågan som du lyfter upp när det gäller dem som har en polsk tandläkarexamen. Som jag beskrev har , mot den här bakgrunden som också är väl insatt i, avslagit ansökningar om svensk legitimation från personer som har avlagt tandläkarexamen i . Avslagen har också prövats av Förvaltningsrätten i som har gått på linje och ställer sig bakom den. Bedömningen man gör är att det skulle strida mot yrkeskvalifikationsdirektivet att till exempel införa en sådan auktorisation som man har gjort i , och därför har inte det varit en framkomlig väg för oss. Den överenskommelse som har gjort med är också uppe i kommissionen för granskning. gör samma bedömning som har gjort när det gäller de här ansökningarna som grundar sig på överenskommelsen mellan , och man avslår därför ansökningar om legitimation som tandläkare. 29 (C): Det är bra att ministern är ute och träffar tandläkare. Där har vi inte träffats , vilket det annars händer att vi gör eftersom vi besöker samma ställen. handlar det om tandläkare, och jag måste säga att om man har vidtagit kraftfulla åtgärder och det fortfarande bara är 1 av 121 som klarar av provet och SKL fortfarande menar – och dem litar jag på – att det tar har man inte hunnit göra så mycket åt de brister som finns. Därför kan jag säga att jag verkligen håller med om att kraven som ställs på kunskaper, färdigheter och förhållningssätt för svensk legitimation också naturligtvis ska uppfyllas av dem som har genomgått sin utbildning på annan ort. När det gäller utbildningen i vet man vad regelverket är om man söker dit , men om man näst intill hade gjort färdigt sin utbildning när reglerna ändrades – man kanske gick sista eller näst sista terminen – står man sig slätt . Då får man inte jobba i . Därför har jag ett förslag om att man skulle kunna förlänga de särskilda förordningarna och ge i uppdrag att ta fram särskilda krav för just den här kategorin som ska uppfyllas man går adeptutbildningen eller handledarprogrammet och att de kvalitetssäkrar att regionerna och landstingen fullföljer detta så att man kan jämställa det med en AT-tjänst i ett annat land. Det är att uppfinna ett sätt för att klara av just den kategorin. Inte kan ministern mena att de ska påbörja en ny utbildning i för att bli tandläkare? Det skulle vara helt absurt. Här gäller det att göra något specifikt för dem. För övrigt kan man göra mycket mer för dem som är från länder utanför EU och EES. Man kan till exempel ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att ta ansvar för tandvårdsutbildad personal så att de kan auskultera och praktisera inom tandvården. Man kan också se till att KUT-utbildningen, alltså den speciella kompletteringsutbildningen, också förläggs till . På så sätt möjliggör man för dem som går utbildningen att praktisera i där vi har den absolut största bristen. Det skulle kunna göra att de snabbare kommer ut i jobb. Man skulle också kunna möjliggöra för Arbetsförmedlingen och att få ett gemensamt uppdrag att ansvara för preparandutbildning för dem som kommer från länder utanför EU eller EES-länder. Ett specifikt kunskapsprov skulle kunna införas för dem, precis som de som finns för läkare. Det kan inte vara så svårt att komma på. Detta är oerhört viktiga, angelägna och enkla sätt att göra det på. Sist men inte minst har man möjlighet att få etableringsersättning när man gör kompletterande praktik. Men om man råkar jobba extra för att tjäna ihop lite kan man bli av med etableringsersättningen. Detta kan inte vara rimligt. Alla studenter vill kunna jobba och få en extra peng. Se till att det här med etableringsersättningen rättas till för dem som ska komplettera och göra praktik för att bli legitimerade tandläkare i vårt land, ministern! Detta var konkreta, enkla förslag. Jag ger dem till ministern. 30 Socialminister (S): Tack, , för ditt stora engagemang i frågan och för att du är konkret och engagerad i hur vi kan lösa tandläkarbristen på ett klokt och bra sätt! Som jag sa i mitt svar har vi tre vägar för dem som har fått sin tandläkarutbildning utanför EU att erhålla en legitimation. De kan söka till en ordinarie tandläkarutbildning. De kan också läsa en kompletterande utbildning för personer som har en avslutad tandläkarutbildning från högskola. Det tredje är det som jag nämnde i mitt förra inlägg, nämligen process med kunskapsprov. Vi har arbetat hårt för att förbättra kunskapsprovet med anledning av exempelvis den kritik som har framförts. Det har blivit tydligare för deltagarna, och möjligheterna till förberedelse inför kunskapsproven har också förbättrats. Faktum är att när det gäller den andra vägen – att gå en kompletterande utbildning för att få sin examen – har regeringen gjort stora satsningar . föreslog vi i budgetpropositionen en kraftig utökning av medlen till kompletterande utbildning. Satsningen beräknas uppgå till totalt 470 miljoner inklusive studiemedel . är det endast som inte bedriver en kompletterande tandläkarutbildning, av de fyra lärosäten som har tillstånd att utfärda tandläkarexamen. beslutade vi också om uppdrag till flera högskolor för att planera för och bygga upp kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning, däribland ett uppdrag till att bygga upp en kompletterande tandläkarutbildning. har faktiskt 19 lärosäten möjlighet att med särskilda medel anordna kompletterande utbildning. Jag skulle vilja återkomma till det här med tandläkarexamen från . Det är självklart att de personer som har hamnat i kläm inte ska behöva börja om från början. Jag vet att denna fråga har diskuterats i till exempel socialutskott, där min statssekreterare var för att diskutera den uppkomna situationen för personer med tandläkarutbildning från och hur den kan lösas. informerade då om att regeringen planerar att ge i uppdrag att se över frågan med målsättningen att hitta en lösning. De åtgärder som eventuellt kan vidtas för att lösa situationen behöver övervägas och utredas noggrant, för en lösning för dessa tandläkare kan också få konsekvenser för erkännande av andra hälso- och sjukvårdsyrken från andra länder inom EU. Det var därför som jag i mitt förra inlägg, även om jag inte hann avsluta det helt, redogjorde lite grann för den komplexitet som inte bara vi utan även andra nordiska länder har mött i denna fråga. Vi har ett fast fokus på att hitta vägar framåt där, för att vi ska kunna tillvarata denna resurs i på bästa möjliga sätt. 31 (C): Tack, ministern! När regeringen har satsat oerhört mycket på denna fråga och det ännu inte har givit resultat måste man fundera över att göra något annat. Jag vill att det ska komma snabba och tydliga förslag, för detta behöver inte utredas längre. Detta är välkänt, har ministern till och med skrivit. I anslutning till att statssekreteraren var i socialutskottet trodde jag att ministern skulle komma med förslag till mig här på vad regeringen har tänkt göra ytterligare. Man kan inte göra en speciell utbildning för tandläkare, säger ministern, därför att det kan få följdverkningar för andra, likartade yrken inom vården. Vi har ju speciella åtgärder för läkare som tandläkarna inte är med i – vi har olika utbildningar för dem. Tandläkare har ingen AT-tjänst, men det har läkare. Alltså kan man skapa olika möjligheter för våra tandläkare att kunna jobba. En tandläkare som har utbildning från kan faktiskt jobba i . Ställer man inte lika höga krav i på kvalitet på det som utförs som vi gör i ? Jo, det gör man. Därför är det unikt att behandlar dessa välutbildade ungdomar på det här sättet. Det är en katastrof för ungdomarna, som inte kan börja arbeta och tjäna sitt uppehälle. Det leder till oerhörda personliga tragedier, och detta vill jag verkligen undanröja. Det är därför jag är engagerad, ministern. Jag hoppas att ministern har tagit detta på yttersta allvar och medverkar till att vi får en snabb förändring. 32 Socialminister (S): Vi tar naturligtvis hela frågan hur vi kan få fler tandläkare som är verksamma i på största allvar. Det är därför som jag i denna interpellationsdebatt nogsamt har beskrivit hur vi arbetar med frågan. Faktum är att dimensioneringen av den kompletterande tandläkarutbildningen har ökat . Då hade vi 30 helårsstudenter när det gäller den kompletterande tandläkarutbildningen, och 2018 har vi 46. Dimensioneringen av utbildningen baseras på lärosätenas underlag. Lärosätena bedömer att det finns ett söktryck till den kompletterande tandläkarutbildningen, men bland annat med anledning av att det är svårt att få så kallade eller kliniska placeringar har de universitet som bedriver utbildningen bedömt att de inte kan utöka den ytterligare. Jag vill komma tillbaka till frågan om tandläkare och den polska problematiken och återigen understryka att det är regeringens ambition att lösa den. Vi har varit tydliga med att vi kommer att titta på hur vi ska lösa den på bästa sätt, men det är inte helt enkelt. har som sagt ingått en överenskommelse med som innebär att personer som har polsk tandläkarexamen kan få behörighet att utöva yrket i utan att ha fullgjort praktisk tjänstgöring i . Förvaltningsrätten i bedömer dock att det inte är möjligt att göra detta i . gör samma bedömning som vår socialstyrelse. har tidigare haft en lösning, men den har man nu dragit tillbaka. Vi vill lösa detta på ett hållbart sätt, långsiktigt, så att vi kan tillvarata de 300 potentiella tandläkare som det handlar om, så att de kan arbeta i . Tack för en bra och engagerad debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellationerna 2017/18:424 och 425 om vinster i välfärden 33 Statsrådet (S): och har var för sig frågat mig om jag och regeringen avser att lämna ett förslag om vinster i välfärden till och hur jag avser att motivera ett sådant förslag. Jag besvarar frågorna gemensamt. Regeringen har överlämnat propositionen Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet till . Med förslaget tar regeringen fasta på skattebetalarnas önskan att offentliga medel som huvudregel ska återinvesteras i välfärdsverksamheten till nytta för barn, elever, brukare och för de anställda. Regeringen anser att förslaget är nödvändigt och proportionerligt i syfte att skydda det allmännas intressen. I propositionen har regeringen beaktat Lagrådets synpunkter och gjort vissa förtydliganden och förändringar i enlighet med Lagrådets förslag. Men i vissa frågor gör regeringen en annan bedömning än Lagrådet. Dessa framgår i sin helhet av propositionen. Regeringen har också tagit fram en promemoria med justeringar av förslaget i syfte att bättre ta hänsyn till små företags och idéburna aktörers förutsättningar. Promemorian är ute på remiss till . Regeringen har också utvecklat konsekvensbeskrivningen i propositionen jämfört med underlag och lagrådsremissen. Jag vill understryka att regeringens uppfattning är att den här propositionens konsekvensanalys är betydligt mer omfattande än vad som är normalt för den här typen av reformer. Jämfört med till exempel friskolereformen och införandet av obligatoriskt vårdval i primärvården är det här förslagets konsekvensbeskrivning avsevärt mer ingående. Jag vill avslutningsvis framhålla att en majoritet av svenska folket vill få bort oreglerade vinster från välfärden. Regeringen bedömer att välfärden kommer att behöva tillföras stora resurser . Det gäller inte minst skola och äldreomsorg. Det är då inte rimligt att medge stora utdelningar till vinstdrivande intressenter. Resultaten från undersökningar stärker regeringens uppfattning att välfärdens legitimitet riskerar att undermineras om stora delar av de offentliga resurserna tas ut från välfärden och delas ut till ägarna av de privata företagen. Detta gäller särskilt då många av de stora välfärdsaktörerna bedriver sin verksamhet i sådana former att deras intäkter inte ens beskattas i och att de därmed inte själva, i samma utsträckning som andra, bidrar till välfärdens finansiering. 34 (M): står vi här i kammaren igen och debatterar den minst sagt omdiskuterade välfärdsutredningen – en utredning som har varit ute på remiss och som, enligt ministern, nu har omarbetats till ett lagförslag. har väl en utredning som denna fått så mycket kritik från alla möjliga och omöjliga håll! Det skulle kanske vara exitbeskattningen som den socialdemokratiska regeringen gav ett uppdrag till att utforma. Det var en utredning som helt genomfördes av utan några personer från näringslivet eller från något annat håll. Så gick det som det gick också. Regeringen insåg att det helt enkelt inte var hållbart. Konsekvenserna för inte minst små och medelstora företag hade blivit ödesdigra. Förslaget hamnade i papperskorgen där denna utredning också bör hamna. Konsekvenserna av den S-märkte förslag om vinstförbud inom välfärden är minst lika ödesdigra, inte minst för små och medelstora företag inom välfärden och inte minst för alla elever, sjuka och äldre som valt sin vård, sin skola, sin omsorg av just den utföraren. Det gäller inte minst alla anställda som inte längre har möjlighet att välja någon annan arbetsgivare än den som man är hänvisad till. Värst av allt kan detta leda till att man byter bransch. Kritiken är massiv, och den kommer inte enbart från företagarhåll utan den kommer från minst sagt tunga instanser. Lagrådet har granskat regeringens och förslag till begränsning av vinster i välfärden. Man gör bedömningen att det inte är ett bra förslag. Den kritik som Lagrådet riktar mot förslaget handlar bland annat om bristande konsekvensanalys för de företag som bedriver verksamheter eller för dem som är beroende av deras tjänster. Lagrådet menar vidare att förslaget är dåligt berett och kan till och med strida mot grundlagen. Även sågar utredningen. säger i sitt remissyttrande att utredningen har stora brister när det gäller att bedöma vilka konsekvenser en eventuell vinstbegränsning kan ge både för branschen i sig och för kunderna, det vill säga eleverna, patienterna och våra gamla. En inte helt okänd före detta finansminister, , och partikollega till ministern säger: Det här är värre än tanken på löntagarfonderna. Min enkla fråga till civilministern blir om ministern håller med . Eller anser ministern att partiledare ord väger tyngre? 35 (M): Jag vill rikta ett tack till statsrådet för svaret. När jag lyssnade på svaret ställde jag mig själv frågan: Är Socialdemokraterna ett regeringsdugligt parti? Bristen i konsekvensutredningen är påtaglig, och den kan få allvarliga konsekvenser. Kritiken från tunga remissinstanser är massiv. Då måste frågan ställas: Är Socialdemokraterna ett regeringsdugligt parti? Att regeringen är direkt företagarfientlig har blivit tydligt under den här mandatperioden. möttes näringslivet av en nyvald S-ledare som med en affärsplan och en industrikansler skulle nyindustrialisera och stärka entreprenörskapet. Det var nog en del som trodde att Löfven, och kanske Shekarabi utgjorde en ny och mer företagarvänlig typ av socialdemokrater. Men har vi facit. Skatterna på jobb och företagande har höjts med 40 miljarder. Nyföretagsamheten är den lägsta . Huvudkontor lämnar landet. Det sammanfattande omdömet på företagsklimatet i Sverige sjönk till det lägsta sedan började mäta – en bottennotering. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har infört eller hotar med att införa en rad skatter och regeländringar som slår direkt mot näringslivet. Det är försämrat och , höjda arbetsgivaravgifter, höjda marginalskatter, hot om förmögenhetsskatt, flygskatt och det som vi debatterar : ett förbud mot vinster i välfärdssektorn som slår mot väldigt många välfärdsföretag och som hotar valfriheten. Socialdemokraterna lägger här fram ett förslag som enbart är ideologiskt motiverat. Man vill helt enkelt inte ha fristående aktörer inom välfärden. De är helt immuna mot kritiken av bristen på konsekvensbeskrivningen. är ett beslutsorgan inom vars ledamöter utses av regeringen. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar. På nästan samtliga punkter där bedömer regeringens förslag får man kritik. Jag ska läsa upp dessa punkter så att statsrådet får möjlighet att kommentera så många områden som han hinner med i sitt inlägg om hur regeringen har mött sin egen myndighets kritik.  finner beskrivningen av alternativa lösningar och effekterna av om ingen reglering kommer till stånd bristfällig.  finner beskrivningen av behovet av speciella informationsinsatser bristfällig.  finner beskrivningen av påverkan på företagens administrativa kostnader bristfällig.  finner beskrivningen av påverkan på företagens andra kostnader och verksamheter bristfällig.  finner beskrivningen av påverkan på konkurrensförhållanden för berörda företag bristfällig.  finner beskrivningen av regleringens påverkan på företagen i andra avseenden bristfällig.  finner beskrivningen av särskild hänsyn till små företag vid regleringens utformning bristfällig. Så statsrådet: Hur har ni ändrat propositionen för att möta denna kritik? 36 Statsrådet (S): Tack och för inläggen, för interpellationerna och för att jag får möjligheten att här förklara varför det är så viktigt för denna regering – och det borde vara lika viktigt för denna riksdag – att säkerställa att skattebetalarnas pengar används till svensk skola och svensk äldreomsorg och inte tillåts läcka från verksamheterna. De elever som är här på besök förtjänar en riksdag och ett regelverk som står på deras sida och som är beredd att slåss för att skattepengarna ska användas till deras lärare. Våra äldre förtjänar en riksdag som slåss för att pengarna till äldreomsorgen ska komma brukarna till godo. Som civilminister med ansvar för kommunerna reser jag ofta runt i vårt land. har jag besökt . ska jag besöka . Resten av veckan ska jag besöka bland annat . Oavsett vart jag åker får jag höra om de enorma ekonomiska och verksamhetsmässiga utmaningar som finns inom välfärden. Med tanke på att vi blir fler, att vi blir allt äldre och att vår konsumtion av välfärdstjänster ökar har vi riktigt stora utmaningar inom skolan, äldreomsorgen och sjukvården. Pengarna räcker inte till. Av detta kan man dra några slutsatser: Utrymmet för skattesänkningar är i princip obefintligt. Tron att man kan sänka skatter och klara av äldreomsorgen och skolan är direkt felaktig. Vi måste säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Jag möter ofta personal inom äldreomsorgen, till exempel undersköterskor, som vittnar om den underbemanning de har och att kollegor sjukskriver sig på grund av stressen. Jag möter ofta lärare som vittnar om att de inte är tillräckligt många på skolorna.