prot · H60922 · 2018-11-28 00:00:00 — Det är ni som har skapat denna sjukförsäkring, som är den hårdaste i hela . Man kan naturligtvis kritisera den nuvarande regeringen, och det hörde att jag gjorde, för att man inte har ändrat på detta. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Det som säger är att hon vill återinföra stupstocken för de sjukförsäkrade. Hon vill ju inte höja några ersättningsnivåer. Det vet vi, för vi har läst budgetar där ni framför allt sänker skatter för de absolut rikaste. Det som hände under tid var att ni sänkte avgifterna till sjukförsäkringen. Ni sänkte inte arbetsgivaravgiften, utan ni sänkte bara avgiften, alltså det som löntagarna avstår från att betala in till sin sjukförsäkring. I stället har ni ökat på den allmänna löneavgiften som går rakt in i statskassan, och det använde ni för att sänka skatterna för de absolut rikaste i . Om de arbetar eller inte kan jag inte säga. Det var framför allt olika typer av förmögenhetsskatter som var med och sänkte. Ni sänkte skatter för dem som äger mycket, inte för dem som arbetar. Det har skett en överföring från den gemensamma sjukförsäkringen till dem som har stora förmögenheter i . Jag menar att det är en dålig fördelningspolitik. Det stora problemet är att sjukförsäkringen är underfinansierad. Vi behöver se till att avgifterna till sjukförsäkringen höjs till samma nivå som de hade innan den borgerliga alliansen slog sönder sjukförsäkringen. Det kommer vi att arbeta för. 49 (C) replik: Ersättningsnivåer gör inte personer friska, utan de ger en möjlighet att arbeta i den utsträckning som man orkar och kan. Det är det som är det viktiga för personer. Därför var rehabiliteringskedjan otroligt viktig. Då följde man fortlöpande upp personer . Det är viktigt att man följer detta nu också. I rehabiliteringskedjan ingick också den bortre gränsen. ökar de långa sjukskrivningarna. har visat att problemet är att det inte finns någon tydligt reglerad tid för när man ska ha kontakt med personen och avgöra om personen ska få hjälp och stöd vid återgång till arbete eller om personen ska få sjuk- och aktivitetsersättning. Varför man motsätter sig den bortre gränsen är för mig otroligt svårt att förstå. Den är viktig. Tack vare rehabiliteringskedjan, som infördes , har inte de hårdaste sjukskrivningsregler som finns i . Tvärtom finns det betydligt hårdare regler och kortare tidsgränser i andra länder. Detta är viktigt att konstatera. Jag ställer frågan igen: Varför har ni från inte gjort mer tillsammans med Socialdemokraterna? Varför står ni här och agiterar emot det när ni har haft stora möjligheter att påverka detta? Det är för mig oerhört främmande. 50 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Jag är naturligtvis fascinerad över att fortsätter att säga att hon vill införa stupstocken och att hon vill utförsäkra fler människor. Hon berättar här stolt hur de har förändrat sjukförsäkringen på ett sätt som gör att vi har de hårdaste reglerna i , enligt en statlig utredning som ni själva tillsatte. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Sedan klagar på att inte har förändrat det som ni har skapat. Hur kan man i sin vildaste fantasi tycka att det är en rimlig fråga? Det är väl ert fel att vi har den här situationen. Sedan håller jag helt med om – och det säger jag i mitt anförande – att det nu måste ske en ändring. Det började med den borgerliga alliansen som fullständigt slog sönder detta, men den nuvarande regeringen har inte lyckats genomföra en förbättring på ett sätt som är tillfredsställande. Jag menar att samhällskontraktet är brutet på grund av att sjukförsäkringen inte är bättre finansierad, tack vare den borgerliga alliansen, och på grund av att vi inte har mildare och mer anpassade regler för ersättning för de människor som inte kan arbeta. För den som lyssnar på den här debatten är det nog ganska uppenbart att samtliga borgerliga partier – naturligtvis inklusive – helt saknar trovärdighet i denna fråga. De vill utförsäkra ännu fler människor och försämra ännu mer. De vill inte använda de sociala avgifterna till vår gemensamma sjukförsäkring, utan de vill fortsätta att använda den till skattesänkningar för människor med stora förmögenheter. Det är en dålig fördelningspolitik. Vi har satt stor press på regeringen för att förändra dessa regler. Vi har delvis lyckats med att ta bort en del direktiv till som är det stora problemet. Vi vill fortsätta att arbeta för att förbättra sjukförsäkringen. 51 (S): För oss socialdemokrater är det viktigt med en trygg sjukförsäkring och ett väl fungerande skyddsnät som fångar upp den som har oturen att bli sjuk. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till en snabb rehabilitering för att komma tillbaka i arbete och ekonomisk trygghet som det tar. Den som är varaktigt sjuk och inte kan jobba ska ha en trygg ekonomisk situation, inte en tillvaro med en ständig klump i magen för hur livet ska gå ihop. Trygghet är en självklar del av den svenska modellen. Tyvärr är det många som inte upplever vår sjukförsäkring som trygg och som inte upplever försäkringen som förutsägbar. Alltför många förstår inte vad som händer och hur det ska hjälpa dem att komma tillbaka i arbete. Det är oacceptabelt. Därför behöver vi göra förändringar för en trygg och väl fungerande sjukförsäkring. Socialdemokraterna vill höja taket i sjukförsäkringen så att fler kan få ut av inkomsten, stärka rehabiliteringen och ha en väl fungerande företagshälsovård. Det måste vara tydligt att den enskilde kan lita till systemet och att man får det stöd som man har rätt till. Regeringen har tagit steg i denna riktning. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, höjt taket för sjukpenningen till 8 prisbasbelopp, höjt sjukersättningen, både den inkomstrelaterade ersättningen och garantiersättningen, samt höjt bostadstillägget för dem som har sjukersättning. Från har det införts ett förtydligande av arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar, vilket innebär att arbetsgivaren är skyldig att upprätta en plan för återgång i arbete för de arbetstagare som varit frånvarande på grund av sjukdom längre än . om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning och Arbetsförmedlingen har fått ett gemensamt nolltoleransuppdrag som innebär att övergången mellan myndigheter ska fungera utan att någon hamnar mellan stolarna. har fått ett mål i regleringsbrevet som innebär att myndigheterna ska verka för att fler unga med aktivitetsersättning ska få sitt rehabiliteringsbehov kartlagt i samverkan med Arbetsförmedlingen. Med anledning av de historiskt låga sjukersättningsnivåerna har en översyn startat inom . Översynen går ut på en fördjupad analys av orsakerna till nuvarande nivåer för nybeviljande- och avslagsandelar i sjuk- och aktivitetsersättning. I översynen ska regelverket för sjukersättningen analyseras för att säkerställa att gränsdragningen mellan de långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och de som i stället beviljas sjukersättning är ändamålsenlig. Man ska även analysera eventuella hinder för den som har sjukersättning att delta i aktiviteter eller att prova på att återgå i arbete samt analysera behovet av ytterligare åtgärder i syfte att minska antalet långa sjukfall. Denna översyn ska snart vara klar. om att nekas sjuk- och aktivitetsersättning visar på ett antal saker. Rapporten pekar på att det historiskt låga beviljandet av sjukersättning inte beror på förändringar i hälsa eller arbetsförmåga hos folket utan snarare på tillämpningen av regelverket från sida. Än mer beror det historiskt låga beviljandet av sjukersättning på de skärpningar i regelverket som genomfördes . , som har undersökt om förmånerna över- eller underutnyttjats, har kommit fram till att det utifrån gällande regelverk inte finns något som tyder på annat än att bedömningar är korrekta. Tyvärr konstaterar den också att det bland dem som har nekats sjukersättning finns ett antal som saknar arbetsförmåga och som lider svår ekonomisk skada av den uteblivna ersättningen. Rapporten pekar också på att det är de som står längst från arbetsmarknaden som drabbas värst. Dessa slutsatser stärker vår bild av att vi behöver göra förändringar för en trygg och väl fungerande sjukförsäkring. Till förmån för den pågående översynen och de förslag till förändring som oundvikligen kommer att komma därav yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 52 (SD) replik: Tack för anförandet, ! Som jag med flera har sagt nekas 70–av dem som ansöker om sjukersättning. Människor utförsäkras trots att läkaren har bedömt dem som icke arbetsföra. Tycker verkligen att det är en rättvis och human sjukförsäkring? Gapet mellan de väldigt strikta, rigida regler som sätts upp för att kunna beviljas sjukersättning och att kunna ta ett arbete på arbetsmarknaden är väldigt stort. I det gapet finns de människor som ramlar mellan stolarna, som man brukar uttrycka det, och utförsäkras. Det drabbar människor hårt. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Jag tror att många när den socialdemokratiska regeringen tillträdde hade förväntningar på att det skulle bli en humanare sjukförsäkring, men så har inte blivit fallet. Även om den bortre tidsgränsen togs bort är det snarare så att människor utförsäkras ännu tidigare än när den fanns. Väldigt många utförsäkras vid dag 180 i rehabiliteringskedjan. Den bortre tidsgränsen fanns vid dag 914. Jag vill inte ha tillbaka den bortre stupstock som Alliansen hade. Jag vill vara tydlig med det. Men regeringen har skött borttagandet av den väldigt dåligt. Som säger är det alldeles för få som över huvud taget får sin sak prövad, och när de får det är det åtta av tio som får avslag. Vad avser och göra för att få förbättringar på det här området för sjukskrivna människor? 53 (S) replik: Tack, , för frågorna! Anledningen till att så många nekas sjukersättning har att göra med kravställningen för att beviljas det. Man ska prövas mot hela arbetsmarknaden. Det är inklusive fiktiva hittepåjobb och stödjobb utan några som helst krav på att kunna ta ett vanligt jobb eller att de jobben ens finns. Det är klart att när regelverket ser ut så kommer många att nekas. Vi hörde här tidigare Nooshi Dadgostar berätta om jobb som inte kräver att man har minne eller koncentrationsmöjligheter. Sådana jobb finns inte. Om människor prövas mot dem är det klart att många nekas ersättning. Det är inte på något sätt ett uttryck för en human sjukförsäkring. Det är definitivt inte uttryck för ett socialdemokratiskt försäkringssystem. Det ställdes en fråga om varför den föregående – den nu sittande – regeringen inte har ändrat detta från vad som gällde innan. Det är helt enkelt därför att Alliansen och har haft majoritet i kammaren. Det har inte varit möjligt. Det är ett uttryck för kammarens vilja, absolut inte för socialdemokratisk vilja. Vad avser vi då att göra? Hade vi haft en regering kvar och den inte hade varit avsatt hade det funnits förslag som vi nu hade kunnat verkställa. får vi vänta tills vi har en ny regering som kan föra fram resultatet av översynen från departementet så att vi kan ta tag i det. 54 (SD) replik: Socialdemokraterna fick igenom att ta bort den bortre tidsgränsen. Men vad har ni gjort mer för att förbättra för de sjukförsäkrade? Har ni föreslagit något? Socialdemokraterna avstyrker till exempel det förslag som jag och också någon mer motionär har om att lätta på regelverket för att beviljas sjukersättning. Där är det ni som säger nej till våra förslag. Varför gör ni det? Det vore oerhört bra om vi utreder om det skulle vara möjligt att lätta på regelverket och införa ett mindre permanent spår för sjukersättning, där det finns mer regelbundna omprövningar av arbetsförmågan för att kraven för att beviljas sjukersättning inte ska vara så rigida och högt ställda. Varför säger ni nej till det? Varför har inte ni föreslagit förbättringar? Allting handlar inte om tidsgräns eller icke tidsgräns. Det handlar också om att förbättra kvaliteten i hela rehabiliteringskedjan från dag ett och framåt. Vad har ni gjort där som ni inte har fått igenom, menar ? om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Det jag specifikt vill ha svar på är: Varför säger ni nej till vårt förslag om att införa ett mindre permanent spår för sjukersättning? Är det någonting som Socialdemokraterna ändå kan tänka sig att överväga i den översyn som görs? 55 (S) replik: Borttagandet av den bortre tidsgränsen fick vi igenom. Det är helt klart bra att arbetare inte längre utförsäkras. Det är olyckligt att de prövningar för sjukersättning som borde ha gjorts med en gång därefter inte gjordes. Regeringen beskriver i betänkandet att de nu görs i större utsträckning. Vi delar dess bedömning. Det är klart att människor ska prövas för sjukersättning. Men när det är enklare att erhålla sjukpenning än sjukersättning är det en naturlig konsekvens att det är fler som blir kvar som långtidssjukskrivna med sjukpenning än som övergår till sjukersättningen. Varför säger vi nej till reservation? Det gör vi till förmån för översynen och de förslag som vi är helt övertygade om kommer att finnas där. Det är förslag som ligger i linje med det som så tydligt påtalat. Den sjukförsäkring vi har och sjukersättningens villkor är inte i linje med ändamålet. Det tycker vi oss se. Vi förväntar oss att det också finns förslag för att lösa det i den översyn som görs. Kommer denna översyn att visa på det som nu anför – att det borde vara enklare att få sjukersättning? Ja, jag är övertygad om det. Och ja, vi kommer att stödja det. Det är min absoluta övertygelse och min vilja. Det måste vara så att den som är varaktigt sjuk har en ekonomisk trygghet och slipper gå med en klump i magen och oroa sig över hur man ska klara av det vardagliga livet. 56 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack, , för anförandet! Jag är lite förvånad. Jag har aldrig hört så tydligt peka på att det är fel på regelverket, men jag är oerhört glad över att det nu har skett en förändring inom Socialdemokraterna och, förhoppningsvis, regeringspartierna. Socialdemokraterna talade mycket om trygghet i valrörelsen, och jag är också för trygghet. Jag undrar därför hur ser på tryggheten när det gäller sjukförsäkringen. Jag har med mig en text från , som har drivit kravet att vi ska ha rätt att vara sjuka tills vi blir friska som sin främsta fråga. Man kan tycka att det är ett ganska modest krav att ställa på en socialdemokratisk regering. Mig veterligen – och jag har ändå talat och förhandlat med regeringen under hela mandatperioden – har regeringen inte visat tecken på att man tycker att regelverket är för hårt utan i stället försvarat det. Sex av tio av är oroliga för att de inte ska klara sin ekonomi vid en längre tids sjukdom. Jag vill ställa en fråga till : Tror han att de har fog för denna oro eller inte? om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Regeringen har också ställt krav – ett produktionskrav – på på att inte bevilja fler än 18 000 nya sjukersättningar . Anser att det bidrar till att förbättra tryggheten i sjukförsäkringen? Eller är det ett krav som inte går att ställa därför att människor som är sjuka måste bedömas individuellt och enligt verkligheten och inte enligt ett produktionskrav från ? 57 (S) replik: Fru talman och Nooshi Dadgostar! Som socialdemokrat är trygghet viktigt för mig – oerhört viktigt. Du frågar mig om medlemmar har fog för den oro som de ger uttryck för. Jag tycker att visar på att det finns fog för denna oro och att vi har ett arbete att göra här. Och det måste vi göra. Det är orimligt och inte alls i linje med samhällskontraktet, som Nooshi Dadgostar uttryckte det, att arbetare ska behöva vara oroliga för vad som händer om man gör sig illa på jobbet eller blir sjuk. Det är fullständigt orimligt och inte alls i linje med den samhällsmodell som vårt parti står för. Här finns ett stort arbete att göra, och det hoppas jag att vi kan göra under den mandatperiod som kommer. talar om produktionskrav på . Att sätta upp rimliga samhällsmål är en sak. Produktionsmål är inte ett uttryck som jag själv tycker är passande men som Nooshi väljer att använda. Men nej, det är inte så vårt försäkringssystem ska hanteras i det enskilda fallet. Varje individ ska prövas utifrån sina förutsättningar och utifrån sitt läge. Jag anser att det är rimligt att ha en målsättning för vad vårt försäkringssystem ska vara dimensionerat för som ett samhällsmål. Men det får inte vara styrande i det enskilda fallet – aldrig. Det är min uppfattning. 58 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack för det svaret, ! Jag uppfattar då att man ställer krav på myndigheter som inte ska vara styrande för verksamheten. För mig är det en ganska märklig sak. Ska vi applicera detta på samtliga krav och direktiv som skickas till myndigheter – att de inte ska vara styrande? Är det så jag ska uppfatta ? Jag uppskattar det naturligtvis i det här fallet, men i andra fall kan det vara negativt. Det vore bra om kunde klargöra om regeringen menar att direktiv till myndigheter inte ska vara styrande. Under den borgerliga alliansen gjorde man det som jag talade om från talarstolen, nämligen sänkte sjukförsäkringsavgiften i de sociala avgifterna. Man använde i stället löntagarnas pengar till att sänka skatten. Hur ser på detta? Behöver vi förändra nivån på sjukförsäkringsavgiften så att den blir högre och vi därmed kan finansiera en god, solidarisk sjukförsäkring för alla svenska arbetare? Eller är det bara fina ord i kammaren, men när man kommer till budgeten kan man inte riktigt göra det där som man lovade? Hur ser Socialdemokraterna och regeringen på det? om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Jag vill ändå säga att jag är glad över att Socialdemokraterna har ändrat sig på denna punkt och vill ha fler förändringar i regelverket, som är det absolut hårdaste i . Jag utgår från att det är det hårda arbetet från som har lett till att Socialdemokraterna nu förändrar sin inställning, för det är sannerligen inte de borgerliga partierna som har drivit frågan. 59 (S) replik: Det handlar om att sätta ett mål och ett direktiv för antalet sjukersättningar – ett samhällsmål. Ett sådant ska absolut vara styrande för myndighetens utformning och dess övergripande arbete. Ett övergripande mål och en nationell målsättning är inte en styrning av hur man ska agera i det enskilda fallet. Denna styrning avgörs av våra andra delar av regelverket, och där ska man se till individen och inte till samhällsmålet. Samhällsmålet är till för den samlade bilden och hur man arbetar med den – inte för den individuella bedömningen. Vad gäller finansieringen av sjukförsäkringen blir det spännande. Vi får se vilka förslag översynen kommer med, och sedan ska vi verka för att genomföra dem. Hur vi finansierar detta kommer att bli en utmaning, och vi kommer att tvingas till att hitta en lösning som kammaren accepterar. Jag själv, som socialdemokrat, kommer att verka för att det finns en finansiering för ett sjukförsäkringssystem som är värt namnet och som garanterar svenska arbetares trygghet. 60 (M): Som sista talare i denna debatt kan jag inte låta bli att konstatera att det uppenbarligen är många talare som inte har förstått skillnaden mellan sjukpenning och sjukersättning. För mig är det en distinkt skillnad. Den debatt vi nu för handlar om socialförsäkringsutskottets betänkande och om att nekas sjuk- och aktivitetsersättning. Det är ett stort och omfattande område och ett område som väcker känslor. Tyvärr kan området väcka onödigt många känslor, då regelverket medger tolkningsutrymme och besluten inte alltid blir konsekventa. En viktig fråga som man måste ställa sig är: Var går gränsen mellan att vara tillräckligt frisk för att kunna arbeta och tillräckligt sjuk för att inte kunna göra det? Gränsen är i många fall hårfin, men grunden måste ändå vara att där det finns en förmåga ska den nyttjas på bästa sätt. Att gå till ett arbete eller delta i en aktivitet fyller så många olika funktioner, exempelvis samhörighet, bekräftelse och social tillhörighet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som har arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det är ett mål att sträva efter som tidigt i rehabiliteringen ska vara ledstjärnan – att så snabbt som möjligt återgå i någon form av arbete. konstaterar att borttagandet av den bortre gränsen för rätt till sjukpenning förefaller ha haft negativ inverkan på benägenhet att utreda den sjukskrivnes rätt till sjuk- och aktivitetsersättning. Oavsett sjukskrivningens längd övergår färre från sjukpenning till sjuk- och aktivitetsersättning än med en tidsgräns. Med en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning fanns en naturlig bortre gräns för att pröva rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. rekommenderar regeringen att införa en lagreglerad tidsgräns för prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Jag och ställer oss bakom utskottets förslag till beslut i betänkandet att avslå detta förslag. En lagreglerad tidsgräns kommer att öka incitamentet för att fler personer ska få sjuk- och aktivitetsersättning, och jag tror att en tydligare rehabiliteringsplan för återgång till ett anpassat arbete eller till den reguljära arbetsmarknaden är målet vi ska arbeta mot. Det pågår en rad utredningar, alla med syftet att förbättra, förenkla och snabba på hanteringen av ärendehantering och även granska ärendenas följsamhet till de beslutsstöd som myndigheten har. beviljades 73 000 personer sjuk- och aktivitetsersättning. Antalet minskade kraftigt till 14 000 personer . Orsaken till detta, anger , är att har gjort förändringar i sitt arbetssätt och i tillämpningen av sitt regelverk. Regeringen har beslutat om en översyn av regelverket för sjukersättning och möjligheter till meningsfull sysselsättning för den som uppbär sjukersättning. En översyn görs även för att analysera regelverket för sjukersättning och säkerställa att det finns en tydlig gräns mellan de långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och de som i stället beviljas sjukersättning. Regeringens ambition med denna översyn är att lätta på regelverket så att fler personer kan beviljas sjukersättning. Ett mer rimligt förhållningssätt vore att tidigt arbeta med rehabilitering och anpassade anställningar för att behålla en så stor del som möjligt av en persons arbetsförmåga. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. 61 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Jag vill tacka för inlägget. Jag försökte lyssna noga och höra vad egentligen vill med sjukförsäkringen. Uppfattar jag det rätt att vill återinföra den bortre parentesen och att inte vill förändra regelverket så att det blir mildare utan är nöjda med det låga bifallet när det gäller sjukersättning? Enligt de budgetuppgifter jag har vill också sänka ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. Är det en sammanfattning av sjukförsäkringspolitik? 62 (M) replik: Tack, Nooshi Dadgostar, för frågorna! Det är jättespännande att ledamoten är så intresserad av hur tänker. Det uppskattar jag verkligen. Det jag tydligt ska klargöra för Nooshi Dadgostar är att inte har för avsikt att gå tillbaka till tiden , då människor gömdes och glömdes bort i sjukförsäkringar och i konstgjorda arbetstillfällen för att vi skulle få bra siffror för sjukförsäkringen. Den tiden vill vi absolut inte tillbaka till. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Vi vill se ett betydligt mer aggressivt arbetsmiljöarbete. Vi vill se en betydligt mer aggressiv rehabilitering för att människor ska kunna arbeta av sin förmåga. Det har varit ledorden i politik . Är man sjuk ska man i första hand ha rätt till sjukpenning. Har man en bestående sjukdom eller skada som gör att man inte kan vara kvar på arbetsmarknaden ska man givetvis ha rätt till sjukersättning.