prot · H509118 · 2018-05-24 00:00:00 — En annan fråga gäller att vi saknar information om de personer som rör sig över en nordisk gräns för att arbeta. Det gör det svårt att greppa hur stor betydelse gränsöverskridande samarbete har. Regeringen bör därför arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik, så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns också i det landets statistik. Då skulle också konsekvenser av till exempel gränskontroller synas bättre i statistiken och förhoppningsvis leda till att politiken undviker den typen av allvarliga misstag igen. 136 Utrikesminister (S): Jag är här för att redovisa det nordiska regeringssamarbetet med särskilt fokus på verksamheten i . Först vill jag lyfta blicken och säga något om vårt bredare engagemang i närområdet och hur vi genom regionala samarbeten verkar för att skapa säkerhet och trygghet. Låt mig börja med att nämna två utgångspunkter för vårt agerande. Till att börja med är målet för vår politik att skapa trygghet för och svenska folket. Jag redogjorde mer genomgående för det i presentationen av vår utrikespolitiska deklaration. Trygghet har den egenskapen att den reproducerar sig själv. Vi blir tryggare om länderna och folken runt omkring oss känner sig trygga. Det är motsatsen till ett transaktionellt synsätt på utrikespolitiken, som att se relationer mellan länder som ett nollsummespel. Den andra insikten är att de stora utmaningar som vi står inför inte tar hänsyn till nationsgränser. De är gemensamma och måste mötas gemensamt, oavsett om det handlar om klimatet, epidemier, terrorism eller kärnvapenhotet. Det är det som kallas gemensam säkerhet. Vårt mål är alltså trygghet. Och det bästa sättet att skapa trygghet är att agera gemensamt, att skapa förtroende genom dialog och samarbete. Det här resonemanget beskriver förutsättningarna för vår politik i och i närområdet. Det handlar om dialog, samarbete och förtroende. är ordförande i , Östersjöstaternas råd och . Vi samordnar dessutom de nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena, N5 och NB8. Därutöver är vi aktiva medlemmar i och nordliga dimension. Jag tänkte berätta lite mer om , N5 och NB8. Men först vill jag säga att som ordförandeland också strävar efter att hitta kontaktytor mellan alla de olika format som jag har nämnt. Gemensamt för vårt engagemang i dem är att vi ger stort utrymme för hållbar utveckling, sociala frågor, jämställdhet, ungdomsutbyte och folk-till-folk-kontakter. Det är också viktigt att göra det enklare för människor att resa, jobba och flytta över landsgränserna. deltar ofta på ett konstruktivt sätt i flera av de här organisationerna. Vi har och ska ha en principfast hållning i fråga om sanktioner och om aggression mot , inklusive den illegala annekteringen av . har vi behov av att samarbeta inom områden där vi har gemensamma intressen. Vi anser också att det är viktigt att upprätthålla de folkliga och kulturella banden mellan och . Ett konkret exempel på vår ambition att skapa kontaktytor mellan våra olika samarbetsformat är den konferens som UD anordnar tillsammans med . Där kommer vi att diskutera frågor om klimatet, kärnsäkerhet, terrorism, säkra städer och könsbaserat våld och hur de påverkar vår säkerhet. Låt mig nu gå in mer specifikt på arbetet i , som ju är navet för det nordiska regeringssamarbetet. Det är ett samarbete som styrs av en gemensam vision om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . Som ordförande i leder arbetet i samtliga tolv ministerråd. Digitalisering, som och andra har nämnt, och ett närmare nordisk-baltiskt samarbete är genomgående teman. har röjt undan åtta hinder mot rörligheten över de nordiska gränserna. Exempelvis har flera gränshinder som gäller arbetslöshetsförsäkring lösts genom ny lagstiftning. En ny handlingsplan för ökad nordisk integration och mobilitet över gränserna tas nu fram och kommer att genomföras med start . På innovationssidan har ett ad hoc-ministerråd för digitaliseringsfrågor inrättats tillsammans med de baltiska länderna. Vi har ökat samarbetet när det gäller 5G, e-legitimationer och gränsöverskridande digital förvaltning. genomfördes en stor nordisk kultursatsning på största kulturcentrum, i . Det finns planer på nya sådana internationella Nordensatsningar . lanserade de nordiska statsministrarna ett initiativ för att sprida nordiska lösningar på globala utmaningar och bidra till genomförandet av Agenda 2030. Det rör bland annat klimat, innovation, jämställdhet och välfärd. har vi också lanserat fyra särskilda ordförandeskapsprojekt på områden där vi ser ett mervärde av ett ökat samarbete. har exempelvis digitaliseringsministrarna tillsammans med sina baltiska motparter antagit en gemensam deklaration om artificiell intelligens, miljö- och klimatministrarna har stärkt samarbetet med näringslivet när det gäller klimatomställning och jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarna har drivit på för fördjupat samarbete kring framtidens arbetsmarknad och mot diskriminering i arbetslivet. På nästa samarbetsministermöte i kommer vi att ha en diskussion om Nordiska ministerrådets internationella verksamhet och fokusera på gränshinder och Öresundsintegration. Det har alltså redan hänt ganska mycket under det svenska ordförandeskapet. Låt mig också säga något om vad som händer i de utrikes‑ och säkerhetspolitiska samarbetena i och –. Det här är ett prioriterat samarbete, inte minst med tanke på situationen i vårt närområde och i EU:s östliga grannskap. Vi har mycket gemensamt med dessa länder när det gäller värderingar, intressen och utmaningar. finns en viss mångfald när det gäller medlemskap i , , och Nato. är det särskilt viktigt för oss att verka för ett inkluderande i förhållande till och att använda dessa format för att förankra och driva FN-frågor av gemensamt intresse – det kan handla om klimat och säkerhet och agendan för kvinnor, fred och säkerhet. kommer vi att ha ett möte mellan NB8 och de fyra Visegradländerna. Det finns också planer på ett statsministermöte mellan –och . För är samarbetet i och närområdet ett centralt nationellt intresse. Det har stor betydelse för vår säkerhet. Under svenskt ledarskap i de regionala samarbetena har vi verkat för att gemensamt bygga förtroende, samhörighet och stabilitet i vårt närområde. kommer fortsatt att arbeta för ett starkt regionalt samarbete på alla nivåer och i alla format med det övergripande målet att skapa säkerhet och trygghet för vårt land och vårt folk. 137 HANS (M) replik: Låt mig börja med ett par berömmande ord. Jag tycker att det är hedersamt att utrikesministern är i kammaren och deltar i Nordendebatten i sin egenskap av nordisk samarbetsminister. Det är välkommet att se ministern här. Det tycker jag ska noteras. Det har inte varit alla ansvariga ministrar som har behagat nedsänka sig till kammarens ledamöter. Därför är det extra trevligt att se komma hit från höjder. Något annat som är värt att notera är att tog upp det nordisk-baltiska. Det är centralt att vi inte bara pratar om N5 utan också om NB8-formatet. Jag tror nämligen att vår gemensamma framtid i hög grad ligger i den nordisk-baltiska dimensionen. I samband med sessionen i tog man fram en undersökning av vad nordborna tycker. Enligt undersökningen tycker av nordborna att det är mycket viktigt eller viktigt med nordiskt samarbete. Två tredjedelar av dem önskar mer samarbete. Det roliga för oss, utifrån ett svenskt perspektiv, är att svenskarna är de som har ökat mest i positiv riktning. Jämför man 2008 och 2017 kan man se att det har skett en kraftig förändring av de frågor som nordborna tycker att man ska prioritera. var bekämpandet av kriminalitet över gränserna den fråga som var absolut högst upp. var det försvars- och säkerhetsfrågor. Detta tycker jag är notabelt. Därför skulle jag gärna vilja höra ministern reflektera lite kring detta. uppehöll sig mycket vid trygghet och gemensam säkerhet, som ju är viktiga frågor, men hon talade mycket om det som vi brukar kalla för de mjuka medlen, alltså dialog och sådant. Men hon talade inte så mycket om det hårda, som ju är ett komplement, alltså det försvarspolitiska samarbetet. Jag skulle gärna vilja höra elaborera något kring detta. 138 Utrikesminister (S) replik: Detta är de frågor som är högst upp på dagordningen. Praktiskt taget alla våra möten handlar om säkerhetspolitik och om det besvärliga säkerhetspolitiska läget runt . Det är alls inte konstigt. Det manifesteras sedan i det fördjupade samarbete som har ingått med de andra nordiska länderna och med länder som , , och allt vad du vill. De samarbetena rör också försvars- och säkerhetspolitik. Detta är alltså i allra högsta grad en central fråga. Jag tycker nästan att det ibland är på sin plats att vi visar att vi faktiskt samarbetar på andra områden också, för ibland är detta den enda punkten på dagordningen för våra samarbeten. Jag bedömer att vi har ett väldigt gott samarbete. kommer representanter för de tre baltiska länderna hit för att fira med oss på . Då kommer detta återigen att vara en av viktiga samtalspunkterna på dagordningen. Jag tycker att detta på olika sätt manifesteras. Vi har också det som heter Nordefco, som är ett fördjupat försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. Jag tycker att vi har bevisat att vi ger detta full prioritet. Men det får inte glömmas bort att det andra är det som bygger trygghet och säkerhet på lång sikt. Det är bra att vi diskuterar försvarspolitik och så vidare. Men det är säkra samhällen som litar på sina institutioner och där man känner att demokratin förstärks som blir trygga på lång sikt. 139 HANS (M) replik: Jag kan bekräfta att det inte bara är i ministerrådet, på regeringssidan, som försvars- och säkerhetsfrågor är högst upp på den politiska agendan. Jag vill nog hävda att det är så även bland parlamentarikerna. Det är naturligtvis fullt logiskt, för vi är delvis spegelbilder av varandra. Detta visar också det nya normalläge som har etablerat sig i . Därför vill jag verkligen understryka hur viktigt det är att vi låter det nordiska samarbetet växa ut till dem som vi har en politisk, värderingsmässig och historisk gemenskap med. De tre baltiska republikerna , och – de firar dessutom – är naturliga. Jag tycker också att ministern här berörde några andra som är självklara i en nordlig dimension: , , och kanske . Där finns det absolut ingen skillnad eller någon dissonans mellan oss. Det ska det inte göra heller, för det är bra att det finns bred politisk uppbackning kring de stora dragen. Jag delar ministerns uppfattning att man inte ska glömma bort den andra dimensionen, och det gäller därför att se båda dimensionerna. I sitt anförande uppehöll ministern sig mycket vid dialog. Då är det viktigt att man inte glömmer bort den andra dimensionen, den militära dimensionen. Då vill jag bara påminna om det sa i positionen i , för jag tyckte att han hade ett oerhört klokt inlägg, nämligen att det är viktigt att vi låter oss leva genom de nordiska värdena men också att vi inte ska glömma var vi hör hemma. Han tyckte att det var naturligt att hans land borde vara medlem av alla västliga demokratiska organisationer. Det kanske inte kommer som en överraskning för socialdemokraterna att jag delar den uppfattningen. Vad tycker statsrådet om kloka ord om att tillhöra alla västliga demokratiska organisationer? 140 Utrikesminister (S) replik: Jodå, jag hade faktiskt på besök hos mig på UD . Vi hade ett väldigt intressant samtal, också om de insatser som han har gjort för att bilda CMI, som ju är en viktig organisation som inte minst jobbar med medlingsinsatser och viktiga projekt runt om i världen. Jag vet att han har stor respekt för att varje land beslutar om sin egen syn på till exempel militär alliansfrihet. är det den linje som vi har i och som den här regeringen står för och försvarar i fortsättningen också. Vi tycker att det är det som faktiskt ger oss trygghet, flexibilitet och möjlighet att själva avgöra vilka samarbeten vi ska ingå. Vi menar att det vore väldigt oklokt att ändra på det , i det här läget. ska vi hålla fast vid det som är de tre pelarna i vår försvars- och säkerhetspolitik. Det handlar om samarbeten, om fortsatt militär alliansfrihet och om att bygga ut vårt eget försvar. Det är vår linje också i fortsättningen. Tack, , för gott samarbete! Det är verkligen så att vi har en bred samsyn, vilket är en enorm tillgång i det nordiska samarbetet. Det är väldigt fint att vi har den här samtalstonen och att vi har denna stora samsyn. Det gör oss till en bra modell för resten av världen – faktiskt. 141 (KD) replik: Jag vill självklart inleda med att tacka ministern för nordiskt samarbete, , för deltagandet i denna debatt. Ansvaret för det nordiska arbetet hanteras vid sidan av utrikesministerposten. Att händelser som sker långt bort från kräver ministerns uppmärksamhet och agerande är en given konsekvens. Men icke desto mindre har varit Nordenminister. gjorde hon ett första besök på Øresunddirekt i för att sätta sig in i en gränspendlares vardag. På refererar man till besöket och avslutar med orden: Nordenministern med ansvar för har talat, fast det lät mer som en gäspning. Man tolkade nämligen frågeställningarna från Nordenministern som att det fanns en viss brist på kunskap och en viss brist på engagemang för . Detta bottnar också i en del av de händelser som jag refererade till i mitt anförande – id-kontrollernas konsekvenser och besvikelsen över omröstningen om en i regionen. Jag vill därför fråga Nordenministern hur regeringen egentligen ser på . Vad är ministern, vid rodret, mest stolt över att ha åstadkommit för de människor som lever och verkar i en gränsregion som ? 142 Utrikesminister (S) replik: Jag kanske inte är förvånad över hur den tidningen skrev om mitt besök – så mycket kan vi väl säga. Men däremot är det väl så att alla är glada om vi faktiskt skaffar oss kontroll. Det handlar om att vi skaffar oss kontroll över de jättestora flyktingströmmar som vi hade och om att vi sedan försöker ordna detta på ett så praktiskt och smidigt sätt som det över huvud taget är möjligt. Det är ingen som önskar det här. Vi skulle förstås önska att vi kunde ha helt fri rörlighet, men så är det inte. Vi har en reglerad invandring. Vi hade ett rekordstort inflöde av människor, och det riskerade att hamna helt utom kontroll. Därför behövde vi detta. Så länge vi behöver det för både vår egen säkerhet och vår egen kontroll kommer vi att ha det kvar, men det är klart att vi hoppas att vi så snart som det över huvud taget är praktiskt möjligt ska kunna återgå till en ordning där vi inte behöver det. 143 (KD) replik: Det jag syftade på i det här fallet, när det gäller gränskontroller, var främst hur man införde dem och hur dialogen skedde med den danska parten, som upplever att det inte var med framförhållning eller god kommunikation som man försökte lösa detta. Jag tror att en del av kollegorna i utskottet som inte bor i regionen eller som kanske inte följer med i dansk press förvånades över att det uttrycktes så tydligt, även om danskar är tydliga, att relationen till har fått sig en törn, att den har skadats . Håller ministern med om att det finns förbättringspotential i relationen mellan och ? Hur ska samarbetet i så fall kunna bli bättre? 144 Utrikesminister (S) replik: Jag tror att det alltid finns en förbättringspotential. Någonting annat vore hemskt att säga. Det är klart att vi kan förbättra samarbetet. Vi har ett alldeles utmärkt samarbete, jag och min kollega. Vi träffas regelbundet i alla de här olika formaten. Det är inga bekymmer med det, utan vi kan prata öppet med varandra. Sedan vet alla att det var en situation som var väldigt spänd och väldigt speciell. Det är klart att man efteråt alltid ser vad som kunde göras bättre. Detta får vi lära oss av, och så får vi se till att allting funkar smidigare . Men jag upplever inte att detta har gjort någon bestående skada på vår relation, utan det är sådant som vi kan jobba med. Det gör vi just genom dialog och samarbete och genom att fortsätta att mötas och se om vi kan hantera problemen gemensamt. Jag tror faktiskt inte heller att ditt parti skulle ändra på detta. Ni inser också att vi behöver ha kontroll och att vi behöver se till att vi kan skapa säkerhet och en förutsägbar situation i vårt land. 145 (V) replik: Kärnvapen är det farligaste massförstörelsevapen som mänskligheten har skapat. Det internationella samfundet har varken lyckats stoppa spridningen eller fått kärnvapenländerna att nedrusta. I stället investeras mångmiljardbelopp i att modernisera och utveckla nukleära stridsmedel. Vi ser det upptrappade tonläget i vår omvärld. är kärnvapen inte heller förbjudet. Utrikesminister lyfte trygghet i anförandet. Ett sätt att nå trygghet är att få till en nedrustning av kärnvapen. Vid session i antogs ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster just om global nedrustning av kärnvapen. Den rekommendation man skickade till och till regeringarna handlade om att man ville fortsätta att samordna strävan mot en global nedrustning av kärnvapen. Jag undrar såklart vad utrikesministern har gjort för att vi ska komma dit. I centrum för en sådan fråga står frågan om att skriva under den som har tagits fram, som kallas för en humanitarian pledge. Hur tänker och resonerar för att man ska skriva under det avtalet, så att säga? 146 Utrikesminister (S) replik: Tack för den otroligt viktiga, angelägna och, ska vi säga, aktuella frågan! Vi arbetar på flera olika spår. Först och främst måste vi arbeta för icke-spridningsavtalet och översynskonferensen, som äger rum 2020. Där jobbar vi inte minst med hjälp av och genom att ordna olika möten och konferenser för att se till att vi är fullt delaktiga i det arbetet och det förberedelsearbetet. Vi var också väldigt aktiva när det gäller nedrustningskonferensen i , som ju inte har visat några framsteg . Där kunde man faktiskt komma överens om något. Inte minst därför att vi förberedde det noga under vårt ordförandeskap såg vi till att man nu i alla fall kan tillsätta arbetsgrupper och ta ett pyttelitet steg framåt. Vi jobbar med frågan om riskreducering. Vi tror nämligen att mycket praktiska insatser för att till exempel höja tröskeln när det gäller användning och att ha, så att säga, varningssignaler som får ljuda lite längre än vad de gör innan man använder kärnvapen också är ett viktigt exempel på det här. Vi har tillsatt en utredare som tittar på just förbudskonventionen. Han har fått på sig. Detta gör vi i likhet med andra länder som också behöver titta på detta. Vad skulle det innebära om vi skriver under och ratificerar en sådan konvention? Vad innebär det för vår egen lagstiftning, för vår vapenexport och för våra samarbeten? Man tittar över alla dessa områden, så att vi kan fatta ett välgrundat beslut. Det är det som pågår, men finns det så mycket mer att göra. Inte minst kanske våra insatser när det gäller kan hjälpa till att bidra till minskade spänningar och förhoppningsvis vara en knuff i rätt riktning mot kärnvapennedrustning när det gäller deras arsenal. 147 (V) replik: Tack så mycket, utrikesministern, för det svaret! Jag tycker att det finns goda grunder för att jobbar väldigt aktivt med dessa frågor. Det som oroar mig lite är den utredning som utrikesministern säger ska ta . Problemet med att utredningen tar just är ju att vi inte vet om kommer att vara utrikesminister efter valet. Vi kan mycket väl hamna i en situation där kanske är utrikesminister eller någon annan som inte är lika pigg på att skriva under den här typen av avtal. Detta oroar mig angående den strävan som jag tycker mig se hos men kanske inte hos hela den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Det jag funderar på är hur utrikesministern ser på samarbetet med de nordiska kollegorna. Vad är möjligt att uppnå tillsammans med utrikesministerns nordiska kollegor för att få till en kärnvapennedrustning? Hur ser hon på vårt eget närområde – såklart, där vi inte har några kärnvapen, men också , som vi vet är ett område som blir mer och mer högintressant och där det förutom de nordiska länderna finns kärnvapennationer och länder som inte alltid har ett jättebra samarbetsklimat sinsemellan? Hur ska vi se till att även blir ett tryggt område ? 148 Utrikesminister (S) replik: Det där var nog tre fyra frågor i en. Jag menar att har en stolt tradition som går decennier tillbaka när det gäller att engagera oss i kärnvapennedrustning. Det är klart att vi ska fortsätta med det. Vi ska vara aktiva på alla de olika spår och möjligheter där vi kan vara det. Vi har dessutom en framstående expertis på detta område, som också kan hjälpa oss i olika spår för detta. är ett jätteviktigt område. Det kanske vi kan återkomma till. Men vi måste verkligen hålla ögonen på vad som sker i hela Arktisområdet, och jag tror att vi kan ha ett nordiskt samarbete kring den frågan ur den aspekten. Däremot innebär ju Natomedlemskapet att Nato sitter tungt på sina medlemmar. De får inte gå så långt, för då hamnar man under ett kärnvapenparaply. Så är det ju, och därför hör man inte så mycket ifrån dem i dessa frågor, utan de gör det mer pliktskyldigt. Jag tror dock att vi i kommer att kunna ha en bra och livlig debatt inte minst om icke-spridningsavtalet, så vi måste ju försöka hitta vägar till dialog också mellan kärnvapeninnehavarna och andra länder för att se på vilka vägar vi kan komma framåt. Att det kommer ett sådant här förslag om en förbudskonvention är ju ett uttryck för den stora frustration som världen känner inför bristen på framsteg och det faktum att ett land som faktiskt nu moderniserar sina kärnvapen. Det blir farligare och farligare och fler och fler länder som vill ha kärnvapen. Världen protesterar och säger att vi inte har fått se några framsteg i förhandlingarna, och därför kommer det nu reaktioner av det slaget. Men det måste ju också vara ett praktiskt verktyg för alla länder som ska skriva under, och det är också därför vi behöver titta noga på vad det skulle innebära. Vi ska fortsätta att vara aktiva, och det är väl säkrast att fortsätta med en regering av det här slaget för att veta att frågan om kärnvapennedrustning står i centrum. 149 (C) replik: Jag hade tänkt ha ett annat spår, men jag kan inte låta bli att notera att det återigen är som det pekas finger emot när det gäller kärnvapen. Men är ju närmare både oss i NB8 och , och den modernisering och utveckling som vi har sett när det gäller kärnvapenfrågorna i är någonting som vi har all anledning att oroa oss för. Jag tänkte också kommentera att jag inte heller i den här debatten tänkte lyfta Natofrågorna på det sätt som vi ofta brukar diskutera dem. Även om vi tycker att ska bli medlem är detta inte fokus just i den här diskussionen. Det är inte heller Nord Stream 2, som man tycker att vi skulle kunna ha samverkan kring med och NB8. Jag vill också berömma det jag hörde om att och planerar att ha möte tillsammans med . Det är en viktig signal. Vi från utrikesutskottet som var i fick också den typen av signaler: Glöm inte oss när ni pratar ! Jag tycker därför att det är viktig signal att ta med. När vi nu har glädjen att ha ministern närvarande vill jag fråga henne varför vi inte i den här skrivelsen från regeringen fick någon redogörelse för arbetet i . Vi är ju inte ordförande där, men vi har ändå ett aktivt arbete. 150 Utrikesminister (S) replik: Vad jag kommer ihåg finns det väl ett kort stycke. Jag hörde på debatten som ni hade tidigare, och man kan fråga sig varför vi inte har gjort mer av årliga rapporteringar. Jag tror att det verkligen har varit en prioriteringsfråga och en resursfråga när det gäller hur mycket man ska formalisera det, hur mycket rapporter man ska skriva och så. Jag tror att det kan finnas anledning, nu när vi också har varit ordförande i en rad av de här olika formaten, att faktiskt gå in igen och titta på hur vi ska ha det med den här rapporteringen, hur vi ska se till att det blir återkommande debatter och att vi får tydliga prioriteringsdiskussioner.