prot · H509130 · 2018-06-12 00:00:00 — Det kan också handla om breddning av upphandlingar och om validering av befintliga körkort. Det handlar om att se över den här finansieringsformen och mycket annat. Skulle vi fatta kloka beslut här skulle vi snabbt kunna underlätta rekryteringen. Ytterst handlar det om företagens möjligheter att rekrytera och om tillväxt, för om transportsektorn står still drabbas alla – även vi konsumenter – av det. Jag hoppas att regeringen lyssnar på debatten och kritiken. Från Liberalernas sida kommer vi i vart fall att fortsätta driva frågorna, men jag skulle ändå vilja ge möjligheten att svara. Finns det någon enskild regel eller finansieringsfråga som är beredd att ta med sig? 54 (S) replik: Tack, , för din kompletterande fråga! Den första frågan tycker jag att jag har svarat på. Återigen: Vi tillför 1 000 nya platser till yrkesförarprogrammet. Självklart är vi inte nöjda med det om vi inte ser att det får full effekt, utan det vi gör är att följa frågan i den delen. En av de viktigaste frågorna är att bekämpa arbetslösheten. Här finns det ett öppet fönster, som du pekar på, då man har ett stort behov i branschen. Men branschen har också ett eget ansvar, vilket många tar. Det här är en möjlighet att hjälpa dem som behöver bli anställbara. Regeringen lyssnar naturligtvis i de här bitarna – framför allt då det är en socialdemokratisk regering som har samma mål som vi andra socialdemokrater, det vill säga att bekämpa arbetslösheten. Vi ser över hur systemet kommer att se ut med olika utbildningsplatser och på annat sätt, så det är en fråga som vi tar med oss. Det är jag också beredd att föra vidare. En möjlighet till körkortslån Det man ska lägga till när det gäller förarutbildningarna är att det, som känner till, pågår en översyn av hur detta kommer att se ut framöver. Det återstår att se vad det blir för effekt av det; det kommer att vara klart . Det finns alltså flera delar i detta. 55 (M): debatterar vi betänkande TU19 om körkortslån. Det är faktiskt ett nästan helt enigt trafikutskott som står bakom betänkandet, vilket jag tycker är bra. Förslaget innebär att det blir möjligt för personer som tar körkort B att ansöka om studielån för att klara finansieringen av sitt körkort. Detta är en fråga som jag och mitt parti har drivit länge, och jag är glad att vi nu äntligen är här och att detta har gjorts möjligt. Det som inte är bra med körkortslånet är att det bara riktas till dem som är arbetslösa och bara avser B-körkort. Men det är ändå en bra början. Körkortsutbildningen är en av de absolut viktigaste utbildningar en person kan genomgå. Man lär sig inte bara att köra ett fordon, utan man lär sig också hur man uppträder i trafiken i övrigt samt riskbedömningar med mera. Att ha ett körkort öppnar också helt nya möjligheter att bo och verka i hela landet i stället för att vara tvingad att bo i städerna, där det finns en utbyggd kollektivtrafik. Ett körkort ger också personer en stor frihet att röra sig fritt, utan tidtabeller eller planerade avgångar. behöver bilen och även lastbilen, bussarna och flyget för att fungera. behöver fler chaufförer och fler som tar körkort. Men behöver inte en socialdemokratisk regering som gör allt för att straffbeskatta alla våra fordon och deras bränsle. Den här regeringens skattepolitik hotar bilen, bussen, lastbilen och flyget, och den hotar våra jobb och vår landsbygd. behöver en ny regering . behöver fler chaufförer. fattas det många lastbils- och busschaufförer. Detta äventyrar både jobb och företag i . Om fler tog körkort skulle det säkert minska arbetslösheten i , och därför måste detta uppmuntras ännu mer. I många andra länder är det billigare att ta körkort eftersom man har lägre moms på körkortsutbildningar. Man har alltså lägre skatt på körkort, något som även vi i borde titta på och eventuellt införa. Varför ska man ha skatt på en så viktig utbildning som körkortsutbildningen, när det inte är skatt på andra utbildningar i ? Avslutningsvis vill jag bara säga till den som ännu inte har tagit ett körkort: Ta ett körkort och ta vara på möjligheten att röra dig fritt och slippa alla dessa tågförseningar! Jag vill också passa på att önska alla skaraborgare samt ledamöter och kanslipersonal i trafikutskottet en trevlig sommar. 56 (C): Jag företräder , och vi har hållningen att den finaste biljetten in i samhället, oavsett varifrån man kommer här i världen, är att ha ett arbete. tycker därför att det som denna proposition handlar om, det vill säga att de som har behov därav ska kunna finansiera sitt körkort med CSN-lån, kan vara en god idé. Det handlar i grunden om att människor måste vara mobila, tillgängliga och anställbara för att kunna komma i arbete och bidra till det svenska samhällsbygget, oavsett varifrån i världen man kommer – , eller någon annan plats. En möjlighet till körkortslån är, precis som tidigare talare har sagt, i stor utsträckning överens om att anta det förslag till regeländringar och förändringar i lagstiftning som är en förutsättning för att införa ett statligt körkortslån, administrerat via CSN. Det är bra att detta införs, fru talman, men jag tror inte att vi kan stanna vid detta. Det finns saker där regeringsförslaget hade kunnat gå längre och vara mer offensivt. En sådan förändring, som jag är övertygad om kommer att komma , är att alla de körkortsklasser som leder till arbete – buss, lastbil etcetera – också skulle kunna ingå i studiestödssystemet. Yrkesförare är ett avancerat yrke och ett bristyrke. Alla med formell kompetens och en rimlig fallenhet för yrket har nära till ett arbete, både och . Statliga Arbetsförmedlingens insatser och åtgärder har, även på detta område, havererat, och en hel bransch skriker efter arbetskraft. 57 (V): Det är kul att höra debatten! hoppar jag in ganska snabbt, men jag ville bara komma hit och säga att jag är glad att ett nästan enigt utskott ställer sig bakom betänkandet om körkortslån. Jag är glad att har drivit frågan hårt i förhandlingarna. Detta nämnde man inte, men det måste jag givetvis komma hit och säga. Det är några saker som jag tycker är synd och beklämmande. nämner exempelvis, precis som också skriver, flyktingar och andra utlänningar. Jag har inga problem med att några i de kategorierna får del av lånet. Jag tycker helt enkelt att det är synd att man använder sig av de begreppen. Jag kan bara nämna att detta är en icke-fråga för stockholmare. Men när söker personal i till exempel min hemkommun skulle det vara nästan omöjligt om inte pensionärerna ställde upp och om vi inte hade så nära att människor därifrån ställer upp som vikarier . Om man däremot har ett CSN-lån för dem som inte har möjlighet att få lån på annat sätt blir det helt annorlunda. Det uppstår, från Liberalerna, ganska snabbt en betalförmåga för dessa lån, för man får jobb när man har körkort. Det hänger ihop. När jag skulle fylla var det två saker jag tänkte att jag skulle göra så fort jag fyllt: köpa en älgstudsare och ta körkort. Att köpa älgstudsaren på avbetalning gick an. Men att ta körkort på avbetalning från körskolan gick inte. Däremot hade jag en far som jag tränade med, och körkortet kostade mig inte mer än . Så det gick an, men jag hävdar definitivt att många ungdomar hade fått en bättre chans att ta körkort om det hade funnits körkortslån . Älgstudsaren är avbetald , så den lever jag gott med. Jag håller med om att detta med yrkesförare är en viktig fråga, men har faktiskt varit ett fantastiskt land även för dem. Man har pö om pö infört arbetsmarknadsåtgärder när man har sett att det har behövts. Precis som säger utökar man också antalet platser på utbildningar för yrkesförare. En möjlighet till körkortslån Det är klart att det vore kul att även ha andra delar med – det handlar inte bara om körkortet . Den yrkesförarkompetens som behövs måste man själv betala för om inte åkaren gör det. Sådana saker är säkert bra. Men jag tycker att det är jättebra att detta har kommit till stånd och att ett nästan enigt utskott ställer sig bakom. 58 (SD) replik: Jag kunde inte låta bli att ta replik när nämnde mitt namn. Som företrädare för ett stödparti till regeringen kanske kan svara på varför man inte inkluderar alla arbetslösa. Varför väljer man att rikta lånet till vissa arbetslösa ? Är det så att vissa människor är mer värda i värld än i värld? Vi anser att alla ska ha möjlighet att få dessa lån. Men det hånar i talarstolen. Hur stora lån ska CSN kunna få betala ut? Vad gäller hemutrustningslån står skattebetalarna för ungefär 0,9 miljarder i osäkra fordringar. Hur stora osäkra fordringar ska skattebetalarna behöva stå för när det gäller CSN-lån? Vi vet inte vilka som omfattas av dessa lån. Det borde vara självklart att alla arbetslösa har rätt att omfattas av körkortslån. Håller inte med? 59 (V) replik: Tack, , för att du tar replik på mig! Jag håller med när det gäller alla som har problem att få jobb. Men om jag vet att någon ungdom har föräldrar som är goda för några miljarder skulle jag kunna säga: Ni behöver inte körkortslån. Här har man landat i att det ska gälla vissa kategorier av arbetslösa. Det finns säkert tankar bakom det. Men jag kan inte gå in på vilka som inte skulle beröras. Jag hoppas att man använder sig av det här lånebegreppet med sunt förnuft. Som jag sa kommer det här att ha betydelse i min hemkommun. Det kommer säkert att beröra den kategori som du nämner och som annars inte kommer in. De är duktiga och kan sköta om gamlingar, men de saknar körkort. Vad är felet med att de får ta ett körkortslån via CSN och kan få ett jobb ganska fort när de väl har körkort? Andra ungdomar på orten kan ganska säkert också få tillgång till lånet. Men att måla upp att de inte skulle beröras av det här stör mig mer. Det stör mig mer att vi skulle utesluta några andra och inte ge dem tillgång till lånet bara för att ni skulle kalla dem för någonting annat. Det här lånet har ett klart landsbygdsperspektiv. Jag är glad att man kommer till skott med detta. Det har betydelse i den glesaste glesbygd, i alla fall i många kommuner som jag känner till. Hur stor del staten ska ha ofinansierad vet jag inte, men jag hoppas att alla som tar ett lån förstår att ett lån är ett lån och ska betalas tillbaka. Ju fortare de får arbete, desto fortare kommer de säkert att börja betala av på lånet. 60 (SD) replik: En möjlighet till körkortslån Det låter ju som att och jag är ganska överens. Jag står i talarstolen och säger att alla som inte har möjlighet att själv köpa utbildningen till ett körkort borde omfattas. Jag vill inte exkludera någon. Precis som säger är ett lån ett lån och ska betalas tillbaka. Tanken är att man ska få körkort för att ha lättare att få jobb. Då är möjligheterna mycket större att betala tillbaka. Där är vi överens. Låt oss titta ! Bilar står still av tiden, sägs det. Vad gäller autonoma fordon kommer det att ta görlång tid innan de är i hamn, speciellt när man inte vet hur regelverket ser ut och vem som ansvarar. En dröm hade ju varit att kunna framföra ett fordon som blind eller handikappad eller rent av när man bara känner för att transporteras från punkt A till punkt B utan att ha ett ansvar. Då kan man i och för sig ta taxi, men när autonoma fordon är på plats är det säkert inga problem. Det kommer dock att ta . Fram till dess handlar det om att ha eget körkort och framföra ett fordon, vare sig det är privat eller yrkesmässigt. Återigen skulle jag bara vilja veta varför inte förespråkar att alla ska ha den här rätten, oavsett om man har ekonomi eller inte. Ett lån är ett lån och ska betalas tillbaka. Jag ser inga konstigheter i det. Det jag ser konstigheter i är att man inte inkluderar alla. 61 (V) replik: Tack för debatten, ! Jag håller delvis med, men vad gäller frågan om vissa kategorier av arbetslösa vet jag inte varför du utesluter att ungdomar som har svårt att ta lån på annat sätt skulle kunna finnas med där. Då kommer frågan från mig: Hur skulle ha ställt sig om en formulering i propositionen skulle ha lytt: ”Man får inte låna om man är utlänning eller flykting.”? Hur hade ni ställt er till lånet då? Jag tror att jag vet svaret. Ni vill peka ut de här personerna och hävda att de har förtur. Det tror jag inte att de har. Vi vill alla att de ska få jobb så fort som möjligt. De ska komma in i samhället. Körkort är en del. Jag tror säkert att det kommer att finnas ungdomar från orten som också får chans till lån via CSN. Men jag har inte detaljerna, och det här har inte utformats med de orden. Jag hoppas dock att många får ta del av lånet och får jobb . (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Frågan får ses som retorisk.) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag betänkande 2017/18:NU24 om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag (skr. 2017/18:172) 62 (M): syn är att statens uppdrag normalt sett är att ge ramar och regler för näringsliv och företag, inte att äga och driva bolag. Staten är dock en stor ägare och kommer att vara så . Det ställer krav på tydliga principer. En av de principerna debatterar vi här och . Det handlar om samhällsuppdrag för de statliga bolagen. Den här debatten berör en granskning som har gjort av statliga bolag i de fall de har ett samhällsuppdrag att ta ansvar för. konstaterar att det framgår att man har ett samhällsuppdrag men att det inte säger någonting om den samhällsnytta som man ska uppnå. Detta bedömer som anmärkningsvärt. Samhällsnyttan är ju vårt sätt att mäta vad vi får för våra skattemedel. De statliga bolagen har i viss mån fått uppdragsmål. Uppdragsmål ingår i tre delar av det som de statliga bolagen ska ägna sig åt. Från regeringens sida definierar man för det första uppdraget med dess syfte och samhällsnytta. För det andra definierar man vad bolagen ska göra, och för det tredje fastställer man uppdragsmålen. Men det är fortfarande långt ifrån alla som har uppdragsmål. konstaterar att de leder till tydligare mål, vilket är förståeligt, eftersom man styr mot målen och kan mäta dem. Detta är alltså ett väldigt viktigt verktyg för att förtydliga varje bolags uppdrag. skriver att 8 av 23 bolag har fått fastställda uppdragsmål . påtalar också att processen med att ge bolagen uppdragsmål går väl sakta och menar att det kan ta ytterligare uppemot hela med nuvarande takt innan man är i hamn med att ge de här målen. 13 av de statliga bolagen säger i undersökningen att de är underfinansierade i sitt samhällsuppdrag. Det är det de har meddelat när man har frågat dem om deras arbete med de här samhällsuppdragen. Det innebär att man har mindre pengar än vad det kostar. Det sägs också att det finns ett långsiktigt finansieringsproblem för ett antal statliga bolag. Det innebär att de framöver inte kommer att kunna lösa det med de pengar de har. Tre bolag har sagt att de inte kan fullfölja uppdraget fullt ut som det är , och det är bara två bolag som angett att ägaren givit någon anvisning om hur en potentiell målkonflikt med andra uppdrag ska hanteras. Ett flertal bolag efterlyser att finansieringsfrågan ska hanteras mer långsiktigt i dialog med ägaren, vilket skulle kunna reducera risken för målkonflikter. om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag tar upp mycket bra och framåtsyftande frågeställningar kring styrning av de statliga bolagen för ökad transparens, för effektiv användning av skattemedel och för att veta hur konkurrenssituationer och måluppfyllelse ska . Det framkommer i rapporten att samhällsuppdrag och risken när det gäller likvärdiga konkurrensvillkor med eventuella privata konkurrenter kan komma i problemställning. Det är viktigt att de statliga bolagen med samhällsansvar inte blir över- eller underfinansierade. Det måste man undvika. Annars står konkurrensen på spel. Man har att rätta sig efter lagar och regleringar som motiverar tydliga beslut på det här området. Själv har jag ägnat mig åt kvalitetsgranskningar i det civila, utanför riksdagsuppdraget. Öppna jämförelser och mätbara mål är otroligt viktiga för att man tydligt ska kunna följa effekter och kostnader av det som ska åstadkommas. om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag I detta betänkande har Alliansen en reservation som jag vill yrka bifall till. Den säger att vi vill se ett påskyndat genomförande av de uppdragsmål som de statliga bolagen ska ha, så att det inte drar ut . Vi vill också se en tydlig rapportering till angående samhällsuppdragen i de statliga bolagen. Regeringen har å sin sida svarat på rapporten. De säger att de arbetar utan dröjsmål med processen att se till att uppdragsmålen kommer på plats. Men det finns ett ”men”. De skriver att hur snabbt de kan gå fram beror på förutsättningar och tillgängliga resurser. Det innebär då väldigt oklara tidsaspekter framåt. Det kanske tar 10–. Angående riksdagsuppdraget är det tydligt att skriver att det behövs ett förtydligande i redovisningen till . Man understryker det väldigt väl. Det har näringsutskottet också gjort. Därför har Alliansen också understrukit det i reservationen: att det måste bli bättre. 63 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till Alliansens reservation. Vissa av de statliga bolagen har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är ett huvudskäl till att staten ibland äger bolag. Uppdragen omfattar viktiga samhällsområden. De är beslutade av , och de syftar till att generera andra effekter än ekonomisk vinst. Ett exempel är Systembolaget, vars uppdrag från staten är att minska alkoholskadorna genom att bland annat informera om alkoholens risker, ge bra service och sälja med ansvar. har granskat om regeringens styrning av bolagen med samhällsuppdrag ger just goda förutsättningar att uppnå samhällsuppdragen i fråga. Granskningen visar att det finns ganska stora variationer mellan bolagen och regeringens uppföljning och redovisning. Det gäller inte minst målkonflikter i fråga om finansieringen och samhällsuppdragen. bedömning är att styrningen och uppföljningen behöver utvecklas. uppfattning är: Ja, ibland är det legitimt att staten äger företag, just med tanke på samhällsuppdrag. Då är det också viktigt att det finns ett tydligt syfte med samhällsuppdragen som går att mäta och utvärdera och att det finns fastställda uppdragsmål. Detta betyder också att det finns företag som inte har ett reellt samhällsuppdrag. De företagen bör man avyttra – på marknadsmässiga grunder, såklart. Jag tänker till exempel på , som säger: Vi är inte intresserade av att investera norr om . Vi har ett problem när man bara pratar om banker i storstadsområden. Där finns det god konkurrens . Det finns också exempel på statliga bolag som har tagit ut väldigt stora vinster – Akademiska Hus och SJ. Vi ser att de pengarna skulle ha kunnat användas betydligt bättre. I Alliansens reservation delar vi kritik som handlar om att regeringen måste utveckla målen för bolagen med samhällsuppdrag. Regeringen borde också komplettera den årliga skrivelsen till om de statliga bolagen med en sammanhållen redovisning av just samhällsuppdrag. Regeringen säger sig jobba med frågorna. Men trots det har det tagit , och bara ett fåtal av bolagen uppfyller målen i sig. Det är självklart helt oacceptabelt. Ska staten äga bolag ska man vara en aktiv ägare, och man ska se till att använda bolagen för att uppnå samhällsmålen, inte något annat. 64 (KD): om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag Jag ska börja med att yrka bifall till Alliansens reservation i betänkandet. Vi har haft olika debatter om de statliga bolagen. Som allians har vi en tanke kring just detta. Det är egentligen av särskilda skäl som staten ska äga och driva bolag. Det är viktigt att man inte konkurrerar på den öppna marknaden på ett sådant sätt att det försvårar för andra företagsägare och bolag som finns där. Därför blir just denna rapport från desto mer intressant. I detta sammanhang skulle jag vilja påpeka det faktum att vi i får behandla rapporter väldigt långt efteråt. Det skulle faktiskt kunna vara ganska bra för allihop, även för , att se att vi tar rapporter på allvar och gör någonting ganska omgående. Regeringen ska naturligtvis få en chans att ge respons på rapporterna, men det är viktigt att vi i nästa steg tar vara på de kunskaper och insikter som har. Vi behöver inte hålla med, men det är viktigt att vi tar del av dem på ett korrekt sätt. Det som är intressant i denna rapport är just att det handlar om bolagens samhällsuppdrag. Man kan ju tycka att alla offentligt drivna och ägda bolag skulle ha ett samhällsuppdrag och att de skulle kunna påvisa samhällsnytta om de ägs av staten, som i det här fallet, eller på regional eller lokal nivå. Då borde det finnas någon form av samhällsnytta, och därmed skulle de då ha ett samhällsuppdrag. I stort anser Alliansen att staten endast ska äga bolag av just nationella intressen och så vidare. Vi skulle till exempel kunna tala om , som har varit i ropet ett tag. Infrastruktur med it och telefoni borde vara av särskilt intresse, kan jag tycka, inte minst av säkerhetsskäl. Vi kan titta på, som har gjort, ändamålsenligheten med regeringens styrning. Det är lite ledsamt att det bara är åtta av dessa bolag som har fått uppdragsmål utifrån samhällsuppdragen. Det är Rymdbolaget, , , , , kanalbolag, SOS Alarm och . Det kan vara jättebra att man har börjat med just dessa – absolut. Men hur kommer det sig att man, när vi till exempel ska anta en rymdstrategi, som vi har haft debatt om, inte tar upp detta med ? Hur ska man använda bolaget i en strategi med ett beslutat samhällsuppdrag? Jag tänker på när vi till exempel pratar om arbetsmarknad och företagande. Hur kommer det sig att vi aldrig lägger in uppdrag och vad de ska göra för att vi ska uppnå större, så att säga, effekt av de satsningar som görs totalt för att människor ska komma i arbete och våga starta och driva företag själva? om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag Jag vill bara nämna det som ett exempel. tänker jag nämligen att de statliga bolagen blir som enskilda öar, som på något sätt driver bara sina egna verksamheter utan att ha kontakt med omgivande myndigheter och samhällsliv, som vi som riksdag har att besluta om. Därför, fru talman, kan jag bara stämma in i den gemensamma reservationen från Alliansen och hoppas på bättring med formulerade uppdragsmål. 65 (S): De statliga bolagen, ytterst ägda av svenska folket, är av stor betydelse för jobb, tillväxt och utveckling i . De är välskötta och i många fall ledande i fråga om jämställdhet, hållbar utveckling och även digitalisering. De statliga företagen består av 39 helägda och åtta delägda bolag varav två är börsnoterade: och . Ett av dem har nämnts här. Det finns också anledning att betona att den statliga bolagsportföljen är en av de värdemässigt största i . Värdet överstiger, som jämförelse, Investors och Industrivärdens totala portföljer tillsammans. För 23 av bolagen finns det särskilt beslutade samhällsuppdrag, och det är detta som är i fokus för det betänkande som vi nu behandlar i form av regeringens skrivelse 2017/18:172 om statliga ägda bolag med samhällsuppdrag samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen och reservationen från , , och . Vid besök på och möten med statliga företag som jag för egen del gör, där jag samtalar med anställda, företagsledningar och fackliga representanter, framstår stoltheten över att arbeta i statens – svenska folkets – tjänst som en påtaglig gemensam nämnare. Många som jobbar på företagen beskriver sin situation på just det sättet. Det i sig torde vara ett värde att lyfta fram för de företag som är berörda. När det gäller samhällsuppdragen och de mål som sätts upp finns anledning att lyfta fram statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande.