prot · H509102 · 2018-04-20 00:00:00 — Det här är ett pågående arbete. Jag har nämnt hur vi använder ambassaden i och hur kontakter sker med familjen och forskarna. Vi ger allt stöd. Arbetet pågår med att se om det vore möjligt att göra allting tillgängligt också efter 1971. Vi söker svar på alla dessa frågor, och det sker fortlöpande. Dessutom tycker jag att både och jag kan rekommendera folk, särskilt unga människor – jag ser att vi har sådana på läktaren – att faktiskt läsa ett antal böcker om och se vilken förebild han var. Det finns utmärkt litteratur om hans öde. Jag tycker som att vi alltid måste lära av historien och även av de historiska misstag som har begåtts, och jag tror att det här arbetet innebär en sådan möjlighet att dra lärdom. kan vara alldeles säker på att vi har en full vilja att se till att ingenting hemlighålls utan att vi faktiskt kan göra materialet tillgängligt och fortsätta söka svar på alla de utestående frågorna om vår hjälte . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2017/18:456 om konkurrensvillkoren på den svenska tv-marknaden 15 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat närings- och innovationsministern om han anser att det finns en sund konkurrens på den svenska tv-marknaden och vilka åtgärder ministern annars avser att vidta. Frågan ställs med anledning av att Tele 2 och Com Hem meddelat sin avsikt att gå samman. anser att en utredning bör göras gällande konkurrensen på tv-marknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som kultur- och demokratiminister med ansvar för mediepolitiken som ska besvara frågan. Den svenska tv-marknaden är och har varit både dynamisk och hårt konkurrensutsatt. Ny teknik har lett till framväxten av nya distributionskanaler, till exempel strömmad tv på olika plattformar. Det har förändrat hur tv konsumeras, och det har även påverkat konkurrensen på tv-området i stort eftersom nya, bland annat globala, aktörer tillkommit. Om detta skriver i sin rapport i . De konstaterar där att utvecklingen på tv-området innebär att utbudet ökar, både avseende formerna att titta på tv och själva programinnehållet. Inte minst bidrar sändningarna via internet till mångfalden av tv-sändningar. Hur en eventuell sammanslagning av Tele 2 och Com Hem skulle påverka konkurrensen på tv-marknaden är något som relevanta konkurrensmyndigheter får pröva. Jag ser ingen anledning att föregripa den processen. Myndigheten för press, radio och tv ska enligt sin instruktion följa och analysera utvecklingen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Myndigheten ger bland annat ut rapporten – Medieekonomi, där utvecklingen på den svenska marknaden inom tv, radio och press analyseras. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag är övertygad om att kulturministern och jag är överens om att konkurrens är central för den svenska tv-marknaden. En sund konkurrens säkerställer att det finns förutsättningar för att öka demokratiaspekten och det fria och demokratiska samtalsklimatet i vårt land. Kulturministern har rätt i sitt svar att det är upp till och möjligen domstolar att pröva, men det hindrar ju inte att vi för en diskussion i sak gällande frågan. Att marknaden varit konkurrensutsatt är något som tjänar svenska tv-tittare väl och en ordning som vi rimligen bör värna om. Men det finns också en stor risk att konkurrensen på den svenska tv-marknaden försämras och att konsumenterna långsiktigt blir de stora förlorarna med ett mer ensidigt utbud av program och där allt mindre produceras i vårt land. Experter inom tv-marknaden spår att den nya, förväntade sammanslagningen är en del i en konsolideringstrend på en kommunikationsmarknad som inte växer och med en enda sammanhängande aktör, som förutom distribution även skulle äga innehållet i de kanaler man distribuerar, det vill säga hela värdekedjan. Många analytiker inom branschen bedömer också att har övervärderat digitaldistributionen och inte tagit i beaktande hur stark den traditionella distributionen är. Exempelvis tittar de 4,9 miljoner tv-hushållen på i genomsnitt traditionell tv , enligt den rapport om statistik för tv-tittande i som ministern refererar till. Som kulturministern själv nämner i svaret har konstaterat att utvecklingen på tv-marknaden och tv-området innebär att utbudet ökar, både avseende formerna att titta på tv och själva programinnehållet. En sammanslagning skulle enligt min bedömning riskera denna ordning. Generellt borde kulturministern ändå kunna diskutera vilka åtgärder regeringen vidtar för att främja fortsatt konkurrens på tv-marknaden. Det är bättre att föregripa än att föregripas. Vilken ståndpunkt har kulturministern i denna fråga? 17 (M): Tack, , för en viktig interpellation! Jag blir lite förvånad över kulturministerns passiva svar i den här frågan. Det borde bekymra en kultur‑ och demokratiminister om vi får ett distributionsmonopol i . Tänk, herr talman, om det bara fanns en livsmedelskedja! Tänk, herr talman, om det bara fanns en kedja som säljer bilar i ! Det här är precis den utvecklingen, och det är så jag tolkar interpellation. Han är djupt orolig för svensk tv-produktion och filmproduktion och vad det betyder för svenska tv-bolag om vi hamnar i en monopolsituation. Vad det betyder för oss konsumenter har vi redan sett. kunde vi läsa, jag tror att det var i , att den kraftiga prishöjning Com Hem har gjort har gått bra. I kunde vi läsa att Com Hem räknar med att tappa kunder på grund av de stora prishöjningar man tänker göra. Varför kan man då göra dem? Jo, naturligtvis på grund av att man får distributionsmonopol. Vi konsumenter är bundna till den operatör vi har, och det är relativt svårt att byta. Då är det som både statsrådet och min ärade riksdagskollega från säger: Det här får prövas av myndigheter och domstolar vad gäller lagstiftningsdelen. Men det är ingenting som hindrar att ministern här i kammaren uttrycker om det är lämpligt och om man önskar få en försämrad tv-marknad. Naturligtvis vore det också intressant att veta vad statsrådet tror att det kan få för konsekvenser, inte minst för svenska produktioner. Det framgår inte ett dugg, i alla fall inte i det första inlägget, men det är möjligt att statsrådet har tänkt svara på det i nästa inlägg. Delar statsrådet oron över att ett distributionsmonopol är dåligt för oss tv-konsumenter, dåligt för tv-bolagen och dåligt för svensk film‑ och tv-produktion? Har statsrådet någon uppfattning om det över huvud taget? Det är väl det interpellationen handlar om. Och om statsrådet är orolig och delar vår oro för att monopol är dåligt, vad avser då statsrådet att göra? Statsrådet sitter i regeringen. Statsrådet äger förmågan att lägga fram förslag till . Statsrådet har hela makten i sin hand att komma hit till kammaren med konkreta politiska förslag om statsrådet är orolig för en monopolsituation. Om statsrådet inte är det, tala då om det! Tala om det i nästa inlägg! Är statsrådet orolig för att det blir ett monopol i så att konkurrensen försämras och vi får ett distributionsmonopol? Bolagen är oroliga för det. Jag och var på samma seminarium, ett alldeles utmärkt lunchseminarium med ledande tv-bolag i . De är jätteoroliga. En av främsta tv-personligheter, , gav på detta seminarium uttryck för väldigt stark oro över vad det betyder för konkurrenssituationen i om vi får ett monopol. Det är precis det som svenska folket, tv-bolagen och alla andra är nyfikna på. Vad tycker statsrådet i den här frågan? 18 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för en nyanserad och välavvägd fråga! Tack, , för ytterligare frågor! De fanns inte med i den första, som jag är här för att svara på. Jag delar självklart åsikt att vi ska ha goda konkurrensvillkor i vårt land och att det är av godo för företagens möjlighet att utvecklas men också för oss konsumenter vad gäller utbudet som vi får ta del av. Därför har vi sedan vi tillträdde lagt fram och fått igenom politik som vi nu bedriver och som på olika sätt skapar goda villkor för företagande i vårt land. Det handlar om näringspolitik men också mediepolitik, som jag ansvarar för. Jag har alltid varit tydlig med att för mig räcker det inte med till exempel stark och oberoende public service. Jag vill ha fri press, fria medier. Jag vill läsa ledarsidor från höger till vänster. Jag vill ha perspektiv på vad som händer lokalt, regionalt, nationellt och i vår omvärld. Men den friheten betyder att vi noggrant måste följa frågor om konkurrens och goda villkor för företagen. Därför har vi myndigheter som gör det ur olika perspektiv. Det vi har på bordet nu är att en myndighet har utrett just den här frågan så sent som , och den lyfter inte fram någon stor oro för situationen. Dessutom ska sakärendet prövas enligt konstens alla regler. Men jag delar riksdagsledamot åsikt att vi inte bara kan slå oss till ro för att det är gott just . Tvärtom är det här någonting som alla i den här kammaren men också regeringen ständigt måste ha ögonen på för att skapa goda villkor för företagare i vårt land och säkerställa att vi har fria medier och fri press som granskar sådana som vi. Det är ju den viktigaste uppgiften som medierna och den fria pressen har. Men det här är som sagt inget man gör en gång och sedan är färdig med. Vi måste ständigt följa det och även säkerställa att myndigheterna som följer upp och granskar och rapporterar till oss alla har goda villkor för att göra ett bra jobb. Det har vi också sett till att de har. 19 (M): Tack, ministern! Jag gläds åt att lyssna på ministerns resonemang och ministerns beslutsamhet att ta itu med att bevaka utvecklingen och agera. Jag har låtit undersöka hur det ser ut med prisbilden för telekomtjänster för konsumenterna. Priserna har gått ned i förhållande till konsumentprisindex, är svaret. Det kan tänkas vara bra, men med tanke på hur konkurrenssituationen ser ut finns det stor risk att en dominerande aktör pressar priserna för att – så fungerar modellen – initialt slå ut mindre aktörer och när det är gjort höja priserna på en marknad utan konkurrenter. Här är lagstiftningen tydlig, ministern: ”Ett företag som är så starkt att det kan agera utan att ta hänsyn till sina konkurrenter har en dominerande ställning. Sådana företag har ett särskilt ansvar och får inte missbruka sin marknadsmakt genom till exempel underprissättning och leveransvägran.” Med andra ord uppmanar lagstiftaren till att se över situationen på tv-marknaden så att konkurrensen förbättras. Regeringen har tidigare stärkt svensk filmproduktion. Men om den nuvarande trenden består finns det risk att svensk tv-produktion drastiskt minskar. Det är min bedömning, och jag är inte ensam om den. Det är viktigt att skapa förutsättningar för fler jobb i branschen, inte färre. Lika viktigt, som jag ser det, är det att konsumenterna inte får sämre tillgång till svenskproducerade program och tv-serier. Styrelseordföranden för branschorganisationen och tv‑producenterna ser också en risk att minskad konkurrens leder till att mindre resurser satsas på svensk tv-produktion, vilket naturligtvis drabbar branschen. Hon uttalade sig på följande sätt i Dagens Media: ”För produktionsbolagsmarknaden är detta oroväckande eftersom det påverkar tv-kanalernas möjlighet att investera i tv-innehåll.” Anser inte kulturministern att det nu är dags att vidta åtgärder för att säkerställa att det på en svensk tv-marknad finns en mångfald av program med svenskt innehåll, stora sporthändelser och event, som konsumenter kan ha tillgång till? 20 (M): Jag är glad att jag och statsrådet har samma syn på behovet av fri press i . handlar denna fråga egentligen inte om detta, även om nyheter naturligtvis produceras och sänds i dessa kanaler. När man får en monopolliknande situation, vilket vi ser tendenser till , kan ett företag utnyttja detta på två sätt. Det ena är att man höjer priset till oss konsumenter, och det är precis det som händer just . Bolaget som chockhöjer sina priser säger också: Ja, vi höjer priserna, och vi är medvetna om att vi kommer att tappa kunder. Det kan ju aldrig vara bra för oss tv-konsumenter. I den andra ändan kan man, om man utnyttjar ett distributionsmonopol, sänka priserna eller försämra villkoren för dem som vill finnas i detta distributionsnät. Och, herr talman, vi har också sett exempel på hur konsumenter helt plötsligt får sina tv-apparater släckta – inte helt, men vissa kanaler försvinner. Detta kan bero på att ett företag utnyttjar sin monopolställning. Man höjer alltså priset för konsumenten men sänker priset och försämrar villkoren för den som vill distribuera. Det är just därför jag är så glad att har uppmärksammat denna fråga. Skillnaden mellan oss riksdagsledamöter och statsrådet är såklart att statsrådet faktiskt kan agera. Statsrådet kan göra saker. Om statsrådet på allvar kände oro för denna fråga skulle man naturligtvis se över om det fanns behov av förändrad lagstiftning eller vidta andra åtgärder. Det hjälper inte, herr talman, att vi är överens om att detta är ett problem, utan det blir skillnad först om man gör saker. 21 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill upprepa att vi så sent som fått en rapport på vårt bord som just heter Konkurrensen i . Den larmar inte om någon monopolsituation i . Jag har inte tagit del av den studie som riksdagsledamoten hänvisar till, som han själv har begärt fram. Jag ser fram emot att ta del av den. Men självklart är detta något vi måste bevaka. Det är ingen i regeringen som önskar en monopolsituation. Vi måste därför säkerställa att våra myndigheter löpande följer situationen och rapporterar tillbaka så att vi, om vi ser tendenser till detta, bevakar det särskilt noggrant och sätter in verktyg. Vi är inte där just , enligt de senaste rapporter som vi har tillgång till. Jag är dock informerad om att näringsministern förstås följer denna fråga ytterst noggrant. Jag vill också gärna stanna vid det som lyftes fram gällande svenskproducerade program och tv-serier. Detta är förstås något vi är måna om och som vi vet att många svenska tv-tittare uppskattar. är jag som frihetlig minister tveksam till att lagstifta om kvoter, vilket man förespråkar i många europeiska länder. Den svenska hållningen har, med mandat från riksdag, varit att vi inte ska gå den vägen. Vi blir mer och mer ett undantag i ett europeiskt sammanhang. Stora länder, bland annat , vill gärna se ett särskilt främjande av just sin egen produktion. Deras, enligt deras definition, franska program ska få fördelar i jämförelse med andra program producerade i andra länder eller med medarbetare från andra länder. Jag hoppas att inte har bytt inriktning när det gäller den frågan. Det har känts oerhört tryggt att vi har en svensk linje som vi är stolta över: att vi fortsatt tror på konkurrensens kraft och friheten i att konkurrera på lika villkor här hemma liksom i övriga delar av världen. Flera av de globala aktörerna, både Netflix och HBO Nordic, har dessutom, vilket tål att betonas, svenska produktioner i sitt utbud. Men detta handlar inte om det ena eller det andra. Vi måste hitta en mix och en balans som skapar mångfald med flera olika aktörer men som också ger arbetstillfällen. Här spelar public service och SVT:s stora produktion roll. Just nu arbetar med den parlamentariska kommitté som ska lägga fram förslag till hur det nya sändningstillståndet ska se ut. Vi får se vad man kommer fram till där. 22 (M): Tack, statsrådet, för positivt innehåll i diskussionen! Aktörerna Com Hem och Tele 2 inser själva att det behövs åtgärder för att få igenom sammanslagningen i . Det fanns en förhoppning om att en försäljning av MTG och det danska telekombolaget skulle vara lösningen. blev det inte så, och det kanske finns anledning att se över frågan brett. Målet för den svenska konkurrenspolitiken är väl fungerande marknader till nytta för konsumenterna; det är vi överens om. Min bedömning är att kulturministern i sista stycket av sitt svar till mig, gällande Myndigheten för press, radio och tv, fångar upp en central aspekt och spelare. Här skulle behövas en mer djupgående analys av marknaden. Det hade varit bra om myndigheten hade fått ett sådant särskilt uppdrag av ministern, och det kan ministern ge myndigheten. Enligt min information träffade en annan stor aktör denna myndighet . Generaldirektören där vill gärna göra en sådan utredning men skulle behöva få ett uppdrag om detta. Kulturministerns vilja sätts alltså på prov. Förmågan hos kulturministern finns. Med den konsolidering av den svenska tv-marknaden som sker finns det en stor risk att konkurrensen på marknaden försämras. Där blir konsumenterna långsiktigt de stora förlorarna. Det behövs med andra ord politiska initiativ. Jag hoppas därför att ministern ser att ett omtag behöver tas utifrån dessa förutsättningar och därmed ser över förslaget om att en utredning ska göras gällande konkurrensen på tv-marknaden i ljuset av det som anförs i interpellationen. Därmed, herr talman och ministern, vill jag tacka för svaret och för diskussionen. 23 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tar med mig inspelet om vad myndigheten enligt riksdagsledamoten bör se över och göra till näringsministern och till våra gemensamma diskussioner. Vi måste självklart agera i förväg. Det är i alla lägen bättre att vara förklok än efterklok. Detta är en fråga som har stor betydelse för oss alla, och därför ska vi självklart bevaka den. Det pågår myndighetsdialoger, så det finns alla möjligheter att fortsätta diskussionen om hur vi säkerställer att vi har de underlag och de studier vi behöver för att sätta in de rätta åtgärderna och skapa så goda villkor som möjligt. Det är detta som är vårt gemensamma mål: att säkerställa att vi skapar de bästa förutsättningarna för företagande i vårt land. Det innebär att företag behöver ha de resurser som krävs för att kunna konkurrera, vilket i slutändan ska komma konsumenterna till gagn. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2017/18:474 om SVT:s opartiskhet 24 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att säkerställa att SVT förhåller sig neutralt och inte tar ställning i politiskt laddade frågor. Som jag redogjort för i svaren på ett antal tidigare interpellationer och skriftliga frågor detta riksdagsår bedrivs verksamhet självständigt såväl i förhållande till staten som i förhållande till andra ekonomiska och politiska maktsfärer i samhället. Detta regleras i de fleråriga sändningstillstånd som beslutas av regeringen enligt de ramar och den inriktning som har fastställt. Enligt sändningstillståndet ska programverksamheten utövas sakligt och opartiskt. Om anser att har brutit mot detta krav kan han, liksom alla andra, anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Detta är en väl etablerad och fungerande ordning för att säkerställa att varken eller något av de andra public service-företagen bryter mot de krav som ställs på sändningarna, som verksamhetens oberoende garanteras. Public service oberoende är avgörande för allmänhetens förtroende för verksamheten. Som minister varken kan eller bör jag kommentera innehållet i de program som sänds. 25 (-): Jag konstaterar att kulturministerns svar lämnar mycket att önska. Det finns självfallet förklaringar till detta. Regeringen bedriver själv en politik som är skrämmande ur en demokratisk synvinkel. Regeringen vill bland annat driva igenom censurlagar. Man försöker tvinga privata företag att gå med på att ”frivilligorganisationer” ska rensa ut alla åsikter på deras sociala medier eller sökmotorer som enligt denna socialistiska regering anses som misshagliga. Detta är något som jag och det nya starkt växande partiet Alternativ för ser oerhört allvarligt på. Regeringen har tidigare, i armkrok med de icke folkvalda byråkraterna i EU, angripit diverse länder för att deras medielandskap är politiskt vinklat. är medielandskap extremt likriktat, även om alternativa medier, tack och lov, till viss del väger upp det. Det är synnerligen allvarligt när propaganda smyger sig in i barnprogram i SVT. Anledningen till att jag skrev denna interpellation var ett inslag i ett barnprogram där det framfördes åsikter om att det är okej att gömma illegala flyktingar. I Barnkanalen har tidigare också bland annat en slöjbeklädd kvinnlig brandman deltagit. Att våra barn ska behöva utsättas för politisk, religiös eller ideologisk indoktrinering när de tittar på barnprogram anser jag vara under all kritik. Det är oerhört problematiskt att SVT mer liknar en propagandakanal än en oberoende . EU-valvakan 2014 var till exempel ett skämt, där politiskt korrekta individer fick ett enormt utrymme att bedriva propaganda. Efter brexit intervjuade SVT näst intill uteslutande dem som hade röstat för att skulle stanna kvar i unionen – detta också av propagandaskäl. Likaså var rapporteringen under massinvandringsvågen 2015 vinklad och menad att skapa opinion för massinvandring, trots att många av dem som kom var fullvuxna män som övergivit kvinnor och barn i krigsområden. Alternativ för är ett nystartat parti. Vi växer oss allt starkare för . Vår lösning på problemet med SVT och public service är enkel och nödvändig. Det krävs att public service läggs ned och att man sedan återupprättar organisationen men i en betydligt mindre form än den nuvarande. På så sätt underlättar vi för nya oberoende journalister och medarbetare att ta plats i detta nystartade public service. Sedan kan man vidta andra åtgärder. Till exempel kan man låta medborgarna få möjlighet att sluta betala avgift utan att behöva slänga ut tv:n om de anser att public service har agerat felaktigt. På det sättet minskar man tröskeln för att betala och ökar pressen på att public service följer de demokratiska spelregler som public service är satt att göra. Vidare vill Alternativ för lägga ned Myndigheten för press, radio och tv, då denna myndighet i huvudsak misslyckas med att bereda granskningsärenden på ett tillfredsställande sätt. 26 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, riksdagsledamot , för interpellationen! Vi lever i en demokrati som har utvecklat vårt land på ett fantastiskt sätt – ett imponerande sätt – under de senaste 200 eller 150 åren. Det finns otroligt mycket att vara stolt över med vårt land. Jag vill verkligen uppmana riksdagsledamot att använda sina demokratiska rättigheter och att med de demokratiska metoder som vi har utvecklat och som vi alla har möjlighet att manifestera anmäla de felaktigheter som riksdagsledamoten upplever till . 27 (-): Som jag sa i mitt första anförande finner jag ingen anledning att göra det eftersom dessa granskningsärenden allt som oftast inte leder någon vart. Public service är infiltrerat av vänsterextrema och islamistiska krafter, något som jag förstår att även kulturministern såklart understöder. Det är allmänt känt att , , Socialdemokraterna, är de fem partier som i störst utsträckning antingen tillåter sig att bli infiltrerade av eller kanske medvetet samarbetar med islamister. Därför vill självfallet inte något av dessa partier vidta några som helst åtgärder för att komma till rätta med de demokratiska problem som public service innebär. Därför är det extra allvarligt när vanligt folk kommer att förhindras att kunna rösta med fötterna – så blir det om den skatt som diskuteras som alternativ till dagens avgift drivs igenom. På så sätt cementeras också bilden av en alltmer åsiktsrepressiv stat som med olika skattefinansierade propagandaorgan ska verka simultant för att trycka ned åsikter som det politiskt korrekta etablissemanget anser vara misshagliga. Det är samma etablissemang som gör allt för att upplösa nationalstaten. För dem med en totalitär syn på vad som är rätt åsikt är det av särskild vikt att indoktrinera barn. I skolan utsätts barn för propaganda både från lärare och från olika organisationer som tillåts bjudas in och breda ut sig.