prot · H50988 · 2018-03-21 00:00:00 — Ni säger ju i detta avtal att det är otroligt viktigt att lita på kanadensiska myndigheter i andra sammanhang, till exempel när det gäller godkännande av olika saker som ska ut på marknaden. Men just när det kommer till domstolarna ska vi ha ett separat bolagsdomstolssystem. Varför det, ? Jag skulle också vilja fråga och Socialdemokraterna: ni verkligen på fullaste allvar att kanadensiska gruvbolag inte kommer att utnyttja chansen att stämma ifall vi till exempel förbjuder gruvdrift i vissa områden eller inför en gruvskatt på – någonting som bolagen kanske bedömer som en direkt eller indirekt expropriering? Tror ni verkligen på fullaste allvar att investerarskyddet inte kan ha en avkylande effekt på progressiv lagstiftning? Jag skulle också vilja säga några ord om det så kallade regleringssamarbete som finns inskrivet i artikel 21 i . Det kan låta väldigt bra att man ska samarbeta kring framtida regler och lagar, men så som regleringssamarbetet är utformat ska det finnas kommittéer inom ramen för som på förhand ska granska förslag till nya lagar. De ska granska förslagen ur ett handelsperspektiv. Tror och Socialdemokraterna verkligen att det här regleringssamarbetet kommer att användas för att stärka till exempel arbetsrätten, miljöskyddet, välfärden eller andra områden? Bolagen kommer att ha en självklar plats i dessa regleringssamarbetskommittéer, som ska granska all framtida lagstiftning. Ni som har läst förslaget kan också ta del av både Kemikalieinspektionens och synpunkter på regleringssamarbetet. Man varnar tydligt för att detta kan försvåra en framtida progressiv lagstiftning. Eller, som de säger i : Det här kommer att handla om paralyzing by analyzing – genom krav på nya analyser och nya rapporter kommer en progressiv lagstiftning att avstanna. I den tid vi lever i behöver vi ju mer progressiv lagstiftning. Vi behöver göra det lättare att lagstifta på till exempel miljöområdet – inte svårare. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Vi i ser även många andra skäl till att säga nej till CETA. från tog tidigare upp det faktum att avregleringar är så att säga huvudregeln inom CETA och att det är extremt svårt att återförstatliga något som redan har privatiserats när det finns en så kallad ratchetklausul inskriven i avtalet. Det är också väldigt olyckligt att skrivningarna kring patent- och immaterialrätt – en väldigt bortglömd fråga i debatten, skulle jag säga – går mycket längre än dagens lagstiftning i EU och . EU har till exempel varit pådrivande för att man ska förlänga licenstiden för mediciner, vilket kommer att försvåra framtagandet av generiska mediciner. Det är alltså mediciner utan patent, som är billigare för befolkningen. Det kommer också att vara svårare att ställa progressiva krav i offentlig upphandling då offentlig upphandling ska bli en del av en transatlantisk marknad. Jag är även orolig för hur vi ska kunna bedriva ett progressivt djurskydd . lyssnade jag på Djurens Rätts ordförande , som varnade för . Det sätter konkurrensen först och förutskickar att handeln med nötkött över gränserna ska tiofaldigas, vilket kommer att vara en press nedåt på progressiv lagstiftning. Det kommer att vara svårt för länder som vill gå före på djurskyddsområdet. Det är Djurens Rätts bedömning av . Varför säger den europeiska och nordamerikanska miljörörelsen och fackföreningsrörelsen liksom djurrättsorganisationer i och nej till CETA? Jag tror att det är så enkelt som att de inte vill ha en tvångströja på progressiv politik. De vill att vi ska kunna gå före på alla dessa viktiga politikområden. Det är därför vi i säger nej till CETA. Jag vill också passa på att yrka bifall till och förslag om återförvisning av det här ärendet till utskottet. Den dom som kom i är ju helt exceptionell. Den dömer ut investerarskyddet mellan olika EU-länder – samma slags investerarskydd som skrivs in i . Därför säger vi i : Skicka tillbaka avtalet till utskottet, så att vi får analysera domen närmare! Jag ber om ursäkt för att jag dragit över tiden, herr talman, men detta är en väldigt viktig fråga. 91 (S): ”Industriföretagen har länge varit motorn i det svenska näringslivet och en avgörande välståndsskapare för . Svenska företag har framgångsrikt exporterat högkvalitativa och innovativa produkter över hela världen. Många svenska företag innehar nyckelpositioner i globala värdekedjor och industriella ekosystem.” Så inleder chefsekonomen på Business sin senaste rapport . Jag tycker att det är en träffsäker beskrivning av läget. Protektionismen skördar tyvärr framgångar på vissa håll. Ett exempel är förstås president senaste beslut om att införa nya tullar. har med all önskvärd tydlighet konstaterat att länder som stänger sina marknader förlorar mer i tillväxt än de länder som de slutar att handla med. Då känns det klokt och framåtsyftande att EU i stället går vidare med nya, breda handelsavtal. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och För att våra företag ska kunna fortsätta utvecklas och öka sin export behöver vi progressiva och kloka frihandelsavtal. CETA är det bästa frihandelsavtal som EU har förhandlat fram , och jag hoppas att det blir ett viktigt riktmärke i handelspolitiken. Alla framtida handelsavtal bör hålla CETA:s nivå eller vara ännu bättre. Med tanke på den skepsis som i vissa kretsar finns gentemot frihandelsavtal, även här i , känns det tryggt och bra med de utredningar som har gjort tillsammans med flera andra myndigheter. frihandelsavtal ger tydlighet, långsiktighet och förutsägbarhet. frihandelsavtal kräver också att granskas av mångas ögon och med mångas expertkunskap, inte minst från civilsamhällets organisationer. Den kunskapen finns med i den utredning som gjorts, och det är viktiga erfarenheter att ta med sig i arbetet med kommande handelsavtal. Allianspartiernas kritik om att det har tagit att få CETA till anser jag därför helt obefogad. Det är viktigt att ta oron på allvar, att låta många instanser få komma med synpunkter och att analysera vilka konsekvenser avtalet kan få. Allt annat vore ansvarslöst. Med stöd av den här rapporten, med remissvar och analyser, kan vi nu med fog säga att CETA inte kommer att tvinga oss att privatisera välfärden, företag kommer inte att kunna stämma svenska staten för utebliven vinst och vi behöver inte försämra vår lagstiftning gällande djur-, miljö‑ eller hälsoskydd. Tack, , för det! Men det är viktigt att följa upp att CETA inte får sådana effekter att det hindrar parterna från att verka för ännu högre miljökrav eller ännu högre ambitionsnivå i klimatpolitiken. Därför kommer avtalets effekter att analyseras, och det är bra. Vi har redan 60 investeringsskyddsavtal. De har inte gjort att vi inte har kunnat skärpa miljölagstiftningen. Det är den svenska som bestämmer vilka regler och lagar som ska gälla i . Däremot kan CETA, liksom andra progressiva frihandelsavtal, bidra till att i högre utsträckning når målen i Agenda . Vi kommer aldrig att klara hållbarhetsmålen där om vi inte hjälper den privata sektorn på traven med att göra sin del. Därför är de golv som finns i av största vikt för att åstadkomma en bättre utveckling inom alla hållbarhetsdimensioner. Jag vill ge rätt på en punkt, nämligen att det inte med säkerhet går att säga hur många nya jobb som kommer att skapas när CETA har trätt i kraft i alla delar. Men precis som statsrådet sa vet vi att handeln alltid ökar efter ett nytt frihandelsavtal. Vi vet att detta redan har skett med exporten till , och vi vet att ökad export leder till fler jobb. Vi behöver fler jobb och ökad sysselsättning i för att kunna trygga välfärden ännu mer. besökte jag ett stålföretag i . Där var vd:n väldigt orolig över de nya amerikanska ståltullarna och vad de skulle komma att innebära för deras försäljning i . Men när han fick höra om CETA, som ska beslutas här , såg han genast en möjlighet att utöka sin marknad i i stället. Jag tror att det finns många exempel på verksamheter runt om i som kommer att gynnas av CETA. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Att hävda att CETA skulle inskränka demokratiska beslut eller att det nu kommer att vara storföretag som styr är helt felaktigt. har analyserat detta mycket ingående, i enlighet med regeringsuppdraget, och bedömer att CETA i allt väsentligt inte medför något utökat investeringsskydd utöver det som ges till investerare, precis som statsrådet har sagt. Denna slutsats delas av Justitiekanslern, som ju är när det gäller skadestånd mot staten. Vi har säkert läst och hört inlägg av kritiker som påstår att den begränsning av vinster i välfärden som vi socialdemokrater föreslår skulle bryta mot artiklar om rättvis och skälig behandling. Låt mig vara tydlig: Det finns inget i avtalet som ger företag rätt att stämma stater för utebliven vinst. Hotet mot vinstbegränsning är allianspartiernas och politik, inte CETA. bedömde att inte påverkar möjlighet att bevara monopol eller allmännyttiga företag. Handel bidrar till tillväxt, ökat välstånd och fattigdomsbekämpning. Handel bidrar till mer samarbete och fred. Handel bidrar till kompetenshöjning, specialisering och stolthet. Jag tycker att det är synd att människor som i vanliga fall vurmar för dessa goda värden talar och skriver onyanserat och i vissa fall helt osant om vad CETA innebär och kommer att få för konsekvenser. Vi har, som tur är, superprofessionella myndigheter som på alla upptänkliga sätt har analyserat, diskuterat och utrett vilka konsekvenser det här avtalet kommer att få. Det är för mig obegripligt att man inte har tilltro till våra främsta experter på området och inte lyssnar på det som Justitiekanslern anför. Visst kan vi önska ännu mer av framtida frihandelsavtal. Det gör jag. Men låt mig återknyta till min inledning: Företag som växer och utvecklas är en förutsättning för att vi ska kunna öka sysselsättningen ytterligare och kunna gå vidare och stärka vår gemensamma välfärd. Företagen är också en viktig sektor för att öka hållbarheten i samhället, ur alla dimensioner. Båda dessa delar kommer att underlättas av . Därför yrkar jag bifall till utrikesutskottets förslag och avslag på alla reservationer. 92 (V) replik: Jag skulle främst vilja ställa två frågor till , Socialdemokraterna. säger att det investerarskydd som finns inom CETA inte går utöver svensk lagstiftning . Men vi kan titta på exempel från omvärlden. Då ser vi att när man skriver in investerarskydd kommer det också att användas. Poängen är att vi inte har något investerarskydd i fråga om . Men fick det i fråga om 1994 och har blivit stämt 35 gånger. Man har blivit världens mest stämda industristat. Jag måste fråga och : Vad är det för fel på det ordinarie rättsväsendet? Varför ska ni bygga upp ett parallellrättsväsen för bolagen? Varför får inte arbetare, miljöorganisationer och andra stämma bolagen? Varför är det bara bolagen som ska få stämma? Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Min andra fråga rör de förlängda licenstiderna för läkemedel, som enligt kanadensiska forskare kommer att leda till att läkemedel kommer att vara inlåsta i patent i och kosta många extra för kanadensiska skattebetalare. Problemet kommer att vara precis detsamma för oss i . Varför är ni för att det ska vara förlängda licenstider för läkemedel? Jag noterar, fru talman, att får sträcka sig till Business för att hitta stöd för CETA, men det kanske är det som Socialdemokraterna vill. Ni kanske inte vill att vi ska kunna gå före på miljöområdet eller skapa ordning och reda inom välfärden med återreglering på vissa områden. Vad vill Socialdemokraterna egentligen? 93 (S) replik: Tack, , för att jag får fortsätta att prata om detta, som ligger mig så varmt om hjärtat! Nej, jag behöver inte vända mig till Business för att få stöd för CETA. Det handlar om att ge en bild av hur viktigt svenskt företagande är för utveckling, svensk välfärd och svenskt välstånd. Det är jätteviktigt. När det gäller investeringsskyddet är det precis som jag sa tidigare, och som statsrådet sa: att det i allt väsentligt är precis som det investerarskydd som vi redan har . Jag ser ingen som helst anledning till att vi inte skulle ha det. Vi ska ge samma villkor till kanadensiska företag som till svenska företag eller andra företag som investerar i . Jag kan inte se att vi ska göra någon skillnad. Det är det som detta handlar om. Sedan gällde det varför stater inte får stämma företag. Jag tror att det var det sa, fru talman. ((V): Organisationer.) Det handlar om att ge företagen förutsägbarhet i vad som kommer att gälla om man ska göra en stor investering. Det tycker jag är fullt rimligt. Vi andra får följa den vanliga lagstiftningen. Vi har lagar och regler. Vi har en massa lagar som vi bestämmer här i riksdag. De gäller för samtliga. Bryter man mot dem blir det på det vanliga sättet. Om ett brott begås får man hantera det därefter. När det gäller patentskyddet och den förlängda licenstiden kan jag inte svara. Detta vet jag inte. 94 (V) replik: Jag tycker att sa någonting väldigt intressant: För oss andra gäller den vanliga lagstiftningen. För oss andra, för vanligt folk, för fackföreningar, för miljöorganisationer och för regeringar gäller den vanliga lagstiftningen. Men för bolagen ska man införa specialtribunaler, där de kan stämma stater som går före på miljöområdet och som går före på välfärdsområdet. Varför, , vill Socialdemokraterna ha speciella bolagsdomstolar? Varför fungerar inte det ordinarie rättsväsendet? Är inte , EU:s medlemsländer och rättsstater? Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag noterar hur det är i flera andra handelsavtal som EU förhandlar om just , till exempel med Mercosurländerna , , och så vidare. Jag tror även att det är fallet när det gäller och och de avtal man förhandlar med dem. Där finns det inget investerarskydd inskrivet, för de länderna vill inte ha något investerarskydd. Och vet du vad, , det går alldeles utmärkt att skapa handelsavtal med de länderna utan investerarskydd. Därför måste jag fråga igen: Varför ska bolagen ha speciella investerartribunaler som bara de får använda sig av? Svara på det! 95 (S) replik: Det gör jag mer än gärna. Det handlar om att företag ska våga investera i vårt land och att svenska företag ska våga investera i . Om vi dramatiskt skulle ändra vår lagstiftning så att vi totalt utraderar värdet av en gjord investering med och det inte är för allmänhetens bästa tycker jag att företag ska få stämma staten – ja. Det är precis det som detta investerarskydd handlar om. Men så länge vi kan visa att de regelförändringar som vi vill göra är för allmänhetens bästa och att de inte är så omfattande att man utraderar av värdet finns det inget som gör att företaget kan stämma staten. Men det handlar om att ge företagen förutsägbarhet. Ska de göra stora investeringar, vilket vi vill att företag ska göra med tanke på vår tillväxt, måste vi också ge förutsägbarhet och en transparens om vad som gäller. Ja, är en rättsstat. Här kan man lita på de lagar och regler som vi stiftar och det rättsväsen som vi har. Men det måste ändå finnas en förutsägbarhet för företagen. Man måste veta vad som händer om lagstiftaren skulle vara en annan . 96 HANS (M): Hösten skulle riksdag godkänna frihandelsavtalet mellan och . Det var ett avtal som i efterhand visat sig öppna upp handel och nya möjligheter för de 29 berörda länderna. Det var ett avtal som när det skulle sanktioneras inte väckte nämnvärd uppmärksamhet. När det var dags för debatt här i kammaren var talarlistan kort. I denna talarstol stod jag ensam i debatten med endast talmannen som åhörare. Om det berodde på ointresse eller på att frågan var så självklar att den inte behövde diskuteras får andra svara på. Tiderna förändras dock. diskuterar vi handelsavtalet mellan och . är en av de fredligaste och vänligaste nationerna på denna jord. Men helt plötsligt har det här med handelsavtal blivit väldigt intressant. Talarlistan är välfylld. Låt oss därför sätta in detta handelsavtal i ett bredare sammanhang. Låt oss blicka bakåt i tiden. Inför slutfasen av president sista ämbetstid gjorde såväl EU som stora ansträngningar att försöka hinna slutföra förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan och . Men det var inte helt problemfritt på någondera sidan. Vid horisonten såg man risken att en protektionistisk president skulle komma att styra . Det var en profetia som visade sig bli sann. På den europeiska kontinenten var hindren av en helt annan karaktär. Den samlade europeiska vänstern, väl påhejad av doktrinära gröna krafter, såg allt annat än möjligheter i att handeln skulle öppna upp sig utmed båda kuster. Det mesta kring TTIP som gick att svartmåla beströks av denna vänster med yvigt breda penseldrag. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Skrämseltaktiken plockades fram, där företag som stämmer stater, djurskydd som tillintetgörs och antibiotikaspäckat kött var några dramaturgiskt välarrangerade hotbilder som målades upp. Allt det goda som handel och marknadsekonomi byggt västvärldens välfärd med skulle svartmålas och tillintetgöras. Vänstertaktiken lyckades när frihandelsavtalet aldrig kunde skrivas . När det nu är dags för att sanktionera mellan och EU ylar återigen de vänstergröna krafterna om all världens fasor som ska drabba oss ifall avtalet träder i kraft. Återigen målar man upp att det för mindre företag så nödvändiga investeringsskyddet skulle vara ett hot mot demokratin, och antibiotikakortet ligger alltid redo att plockas fram. Det enda vänsterkrafterna inte bryr sig om är att ta ansvar för konsekvenserna av sin skrämselpropaganda. Konsekvenserna drabbar nämligen i slutändan vanliga medborgare i alla berörda länder – medborgare som går miste om nya arbetstillfällen och varor som blir billigare. Skrämselpropagandan mot TTIP lyckades inte fullt ut övertyga folk men gjorde väl så stor skada. Förhandlingarna mellan och drog ut allteftersom nya påstådda hotbilder skulle utredas, eller som någon sa här tidigare i debatten: paralyzing by analyzing. Om och om igen, gång efter annan, skulle det utredas och fördröjas. Till slut rann tiden ut, och in i Vita huset flyttade en protektionist som verkligen inte gillar frihandel, en protektionist som är i full färd med att driva ett handelskrig mellan de parter som, om allt gått väl, skulle ha slutit det frihandelsavtal som gett 900 miljoner människor ökad handel, lägre priser och fler jobb. Tack för det, vänstern! Det hade även resten av världen mått bra av, men i stället fick världen ett potentiellt handelskrig som hade kunnat undvikas. Ansvaret vilar tungt på denna vänsters och de doktrinära gröna krafternas axlar. Må därför inte denna historia upprepas när det gäller mellan och ! mer än någonsin behöver världen öppenhet, förståelse och tolerans. Då måste världens goda krafter kunna ta ytterligare steg framåt i fredligt och utvecklande samarbete. CETA mellan och undertecknades . Det här avtalet är viktigt för och för svenska företag, och det ligger därför i svenskt intresse att avtalet genomförs så snabbt som möjligt. Vi moderater menar att som en stark förespråkare för frihandel och handelsavtal redan borde ha godkänt avtalet. Då hade den viktiga politiska signalen om öppenhet och frihandel och att skulle ta täten i denna process som avtalet innebär blivit ännu kraftfullare, något som behövs i tider av tilltagande protektionism. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Vänstern och även delar av har av blandade skäl velat dra ut på denna process. Med nya uppdrag till har man lyckats fördröja möjligheterna för riksdag att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan och EU. När argumenten inte biter blir förhalning och fördröjning arbetsmetoder. Vi moderater anser att regeringen borde ha stått emot denna agenda och kunnat lämna en proposition om CETA till mycket tidigare. Men står vi här, och det är gott så. Tack för att ni inte har fördröjt detta ännu ! Detta frihandelsavtal behövs nämligen så väl när det råder brist på tillit i världen. Den bristen på tillit har format en skepsis mot de värden som bygger och har byggt vår välfärd. Det är därför vi ser brexit, och det är därför vi ser tveksamheter mellan och när det gäller deras handelsavtal. är i grunden ett av de mest moderna och framåtsträvande frihandelsavtal som har förhandlats fram. Det stärker banden över än mer. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget att ska godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel, CETA, mellan å ena sidan och Europeiska unionen och dess medlemsstater å andra sidan. 97 (V) replik: Jag debatterade med en sann liberal. Han har arbetat på Timbro, och han har såvitt jag vet också arbetat på . Han heter och har skrivit flera böcker. Vi kom in just på de här internationella avtalen som insisterar på att kalla för handelsavtal, fast han vet att de är mycket mer omfattande än avtal som bara syftar till att ta bort lite tullar och tariffer. sa något intressant. Han sa att det här investerarskyddet slår ut marknadskrafterna och snarare monopoliserar marknader till ett fåtal storföretag när de får möjlighet att stämma stater. Jag tycker att han har helt rätt i det: Man skapar ett parallellt rättssystem som är helt designat för företag som har mångmiljonbudgetar för advokatkostnader. pratar om förståelse och tolerans, något som vi i också tycker är viktigt: Är det inte så att vad detta bygger på är förståelse och tolerans, helt enkelt förtroende och tillit? Då borde vi väl kunna ha rätt mycket tillit till våra nuvarande rättssystem. Vad är det för fel på domstolarna i , i och i , ? Jag skulle också vilja fråga om de förlängda licenstiderna för läkemedel, som är någonting som EU unikt har förhandlat fram. var in i det sista motståndare till det. Det kommer att kosta européer många extra när vi inte kan använda generiska läkemedel så som vi har kunnat göra tidigare. Varför är för det här? 98 HANS (M) replik: Svenska och kanadensiska företag ska vara väldigt glada att investerarskydd finns med i det här avtalet. säger, precis som så många andra vänsterpartister, att storföretagen är hotet. Men det är inte bara storföretag som investerar. Notera att det finns både små och medelstora företag som inte har de musklerna, som inte har arméer av egna advokater och jurister att sätta in! De måste självklart känna trygghet när de investerar i ett annat land. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Investerarskydd är ingenting som är nytt för detta avtal. Det finns hundratals handelsavtal där investerarskyddet finns. Det hette ISDS tidigare. är det en ny variant som heter ICS. Jag kan väl säga att vi moderater har varit fundersamma över om den nya varianten är någonting som är bättre. Men om vi hade hållit fast vid ISDS och sagt nej till CETA på grund av att det har kommit en annan tvistlösningsmekanism vore det att göra det bästa till det godas fiende. Därför ställer vi absolut upp på det här. Det handlar inte om parallella rättssystem utan om kompletterande rättssystem. Svensk lag och kanadensisk lag gäller likväl. Investerarskyddet är ingenting som slår ut nationell lagstiftning. Om ett företag likt BT Kemi i skulle förstöra marken på grund av sin egen produktion är det andra nationella lagar som träder i kraft. och andra behöver nog inte vara rädda för att så icke skulle ske om olyckan är framme. 99 (V) replik: är det så att man har utvärderat vilka som i störst utsträckning använder investerarskyddet i olika avtal. Det är storbolagen.