prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — För Liberalerna handlar frågeställningarna också om grön skatteväxling, det vill säga att vi har högre miljöskatter och lägre skatter på arbete. Frågan handlar om persontransporter och godstransporter. Vad gäller godstransporterna vill jag påminna om hur viktigt det är med frihandel. Frihandel bygger välstånd, och det måste vi ha med oss i debatten. är ett glest befolkat land; vi har 23 invånare per kvadratkilometer. Detta ställer krav på transportsektorn. Hur ska gods fraktas ut i landet, och hur ska personer kunna resa över hela ? Det handlar om mobilitet för personer och gods. Det handlar också om att ge konsumenter och medborgare möjlighet att göra klimatsmarta val. I detta betänkande saknas några trafikanter helt, men jag brukar alltid framhålla deras roll: cyklisterna och gångtrafikanterna. Det handlar verkligen om att vara klimatsmart. Mobilitet, att kunna byta transportslag och att kunna se hela resan från A till B är viktigt. Det är också viktigt att vi när vi gör investeringar funderar på var vi börjar med dem. Fyrstegsprincipen brukar många diskutera. Ja, det handlar om att ta hand om och vässa det som redan finns och sedan, i sista hand, bygga ut det som behöver kompletteras. Det handlar om att göra det lätt att välja att åka kollektivt och att ha system för att göra resan lätt i hela landet. Det handlar om resekort och mycket annat. Betänkandet handlar också om frågor som inte har berörts så mycket, till exempel elektrifiering, infrastruktur i form av laddstolpar och elvägar. Det handlar om miljözoner, bilpooler, parkering och inte minst sjöfarten. Jag tänkte beröra dessa olika områden. Elektrifieringen är en jättepotential som är viktig för att vi ska nå våra klimatmål. En ökad elektrifiering av transportsektorn är central, och här krävs mer forskning och utveckling. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar som det är rimligt att det offentliga är med och bidrar till. Det handlar om strukturella investeringar som är kopplade till infrastrukturen, och där har det offentliga en viktig roll att spela. Fokus för investeringarna ska vara att få ned utsläppen och rikta stöd mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det ska vidare vara åtgärder som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett klimatsmartare samhälle. En ökad elektrifiering av transportsektorn är central, och för detta behövs bättre infrastruktur. Teknikerna för elvägar har utvecklats kraftigt , och är de så pass mogna att de kan demonstreras. invigdes världens första elväg i . En strömavtagare på lastbilens tak matar ned strömmen till lastbilens hybridmotor – det är ju fantastiskt. invigdes ytterligare en väg. fungerar genom att energi överförs till fordonet från skenan i vägen via en rörlig arm. Det är smart. Vi kan konstatera att lastbilar som körs med denna teknik i princip inte står för några utsläpp av växthusgaser, och mer eller mindre elimineras det buller som vanligtvis uppstår från den här typen av transporter. Det är en smart lösning, och därför infinner sig frågan varför inte mer görs för att göra verklighet av dessa satsningar. Och varför får inte i uppdrag att föreslå vägar som skulle kunna elektrifieras? Det är otroligt viktigt. Vad gäller miljözoner är Liberalernas uppfattning att det kan vara ett verktyg på lokal nivå, men vi skulle gärna se en vidare utformning av sådana zoner. Delvis ska man se till att använda verktyg som handlar om avgifter och prissättning. Förbudslinjen är inte den bästa vägen att gå. Många har gjort investeringar, och om vi tittar ut i ser vi att det finns många andra sätt att uppnå ett styrande instrument i miljözonerna. Där är avgifter en vanlig modell. Men vi i Liberalerna anser att också andra typer av åtgärder är viktiga för att se till att luftkvaliteten förbättras i städerna. Vi ser gärna avgift på dubbdäck, vi vill satsa på bilpooler och vi vill se till att man får smarta parkeringslösningar och bilpooler som fungerar. Här kan jag konstatera att regeringspartierna inte har vidtagit åtgärder för att se till att vi får dessa smartare lösningar. Det är viktigt att konsumenter får korrekt information om bilarnas utsläpp. Här har jag haft en debatt med ett av statsråden. Vi måste förstärka möjligheten för konsumenterna att få information som är korrekt. Det är konsumenterna som helt och hållet bär risken när de agerar konsument, försöker att vara klimatsmarta och köper den där bilen som de tror är ett bra val. Konsumenterna måste vara med, och de måste ha långsiktiga spelregler. Regler och beslut måste göra det möjligt för konsumenten att fatta klimatsmarta beslut. Här måste göra oerhört mycket mer. Användningen av bilpooler är ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten – att välja bort att äga men ändå ha tillgång till en bil när man behöver det. Det är glädjande att konceptet blivit alltmer uppskattat, men det finns fortfarande stora problem med att utveckla möjligheterna. En vanlig personbil står stilla av tiden, och genom ökat delande kan vi använda resurserna effektivt. Men saknas en juridisk definition av begreppet bilpool. Varför åtgärdar regeringen inte detta problem? Konsekvensen blir att kommuner inte kan använda sig av vissa styrmedel för att främja bilpoolsanvändandet, exempelvis skapa särskilda parkeringsytor för bilpoolsbilar. Fossilfritt besökte trafikutskottet och framhöll vikten av en definition av bilpooler för att på så sätt kunna ge kommuner möjlighet att använda sig av olika styrmedel för att öka användandet av bilpooler och göra det möjligt för konsumenterna att göra klimatsmarta val. Men vi saknar fortfarande ett regelverk. Vad gäller parkeringar handlar det också om framväxten av ett mer hållbart transportsystem. Det är viktigt att både stat och kommuner har möjlighet att premiera dem som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av klimatgaser. Parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det är dags att köpa en ny bil. är möjligt för kommuner att reservera laddplatser och parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Men det bör också vara möjligt att premiera bilar i bilpooler eller miljöbilar på ett liknande sätt. Därför bör kommuner ges rätt att införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon. Det handlar om att ge konsumenterna möjlighet att göra klimatsmarta val och att vi har styrmedel som fungerar. Sjöfarten berörs också i betänkandet. Det är en av våra riktigt klimatsmarta möjligheter – för godset och för persontransporter. Sjöfarten har jag diskuterat, och det handlar om Kvarken och och om hamnar och transporterna till och från våra hamnar. Här måste vi göra mer. Det är ur klimatsynpunkt bra att det sker en omlastning av gods från exempelvis väg till sjöfart, och är beroende av en väl fungerande sjöfart. Våra vattenvägar är viktiga för att öka andelen hållbara transporter. Men jag vill också framhålla att det är viktigt att de miljövänliga transportsätten är attraktiva och konkurrenskraftiga så att man verkligen kan använda dem. Sjöfarten behöver bättre förutsättningar, och det behöver utvecklas styrmedel som premierar att vi får en alltmer miljövänlig sjöfart. En fossiloberoende transportsektor förutsätter många olika insatser, och jag har bara berört några få här. Mycket mer behöver göras bland företag, bland konsumenter och i offentlig sektor. Jag noterade att trafikutskottets forskningsgrupp i sin rapport påpekade att ökad inhemsk biodrivmedelstillverkning och ökad elektrifiering kan göra att vi når de uppsatta målen. Det är viktigt att påpeka detta, att bejaka ny teknik, innovationer och entreprenörskap och att hitta lösningar genom kunskap, forskning och innovationer. Vi kan och ska hysa framtidstro om att vi kan lösa de utmaningar som finns, och vi behöver skapa långsiktiga spelregler. 28 (MP) replik: Det stämmer att vi är överens om målsättningen i ord: ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Men när det gäller åtgärderna är det rätt stor skillnad. Jag satt i 1998–2006 när det gröna folkhemmet introducerades. Den dåvarande statsministern tillsatte och hade med många företag. Vi införde trängselskatt i . Väldigt många var emot, men efteråt har jag inte hört någon som vill avskaffa den. Vi höjde anslagen till järnvägsinvesteringar från 39 till 101 miljarder. Utan dessa pengar hade inte funnits och inte –Vänernlänken heller. Vi kunde ha gjort mer, men vi i det rödgröna gänget gjorde faktiskt en del 1998–2006. Vad hände sedan, 2006–2014? Det jag tyckte var bäst under de mandatperioderna var utredningen om fossilbränsleoberoende. Det var en alldeles utmärkt utredning, men jag kan inte påminna mig någon åtgärd som vidtogs då det var en alliansregering. Men jag kan ha fel – kanske vet något. Vad har hänt 2014–2018? Som miljöpartist hade jag önskat att det hade hänt ännu mer. Men jag måste säga att det har hänt rätt mycket – stadsmiljöavtal och klimatkliv. Allt detta används för att underlätta det som du talade om, , att det ska bli enklare med kollektivtrafik och cykling där människor bor. Det räcker inte att byta bränslen. Man måste faktiskt också byta transportslag. Då tror jag inte att staten alltid vet bäst och att vi i ska bestämma vad man ska göra på olika ställen, utan jag tror att det är en poäng att kommunpolitikerna tillsammans med invånarna bejakar det som folk vill ha i , eller . Det ser nämligen olika ut, och alla människor är inte lika. Vi har till exempel lite olika klimat. Så varför är ni emot stadsmiljöavtal och klimatkliv, ? 29 (L) replik: Ja, vi är överens om målet. Men vägen dit är vi inte överens om. Från Liberalernas sida framhåller vi vikten av att skapa långsiktiga spelregler och att använda ekonomiska styrmedel, där vi anser miljöskatter vara en mycket viktig del. I stället vill vi sänka skatten på arbete. har faktiskt gett uttryck för att det skulle kunna vara en klok princip. Jag ser inte effekterna av det i regeringens politik. Men vi står upp för det och lägger fram den typen av förslag för att visa att det är där som vi skapar långsiktigheten. Det finns mängder av kortsiktiga åtgärder, med en rad olika namn, som har vidtagits . Stadsmiljöavtalen är också en kortsiktig satsning. Delar av dem kommer att kunna ge effekt. Men de är kortsiktiga. Därför har vi i vårt förslag valt att lägga fram de långsiktiga spelreglerna för att visa vad man skulle kunna göra långsiktigt. Det är många tidigare talare här som också har varit inne på frågan om hur aktörerna ute i samhället ska kunna agera om de inte vet hur regelverket kommer att se ut . Det handlar om konsumenten som vill vara klimatsmart men som inte vet om han eller hon har köpt rätt bil eller inte. Det handlar också om den som är entreprenör, den som forskar eller den som är riskkapitalist och ska investera. Hur ser vi till att de ska veta vad som gäller . Det är helt avgörande för att man ska få fram smarta biodrivmedel, för att skapa strukturer i samhället och för att hitta finansiering. Där menar jag att Liberalernas sätt att visa riktningen är långsiktighet och att göra en skatteväxling mellan miljöskatter och skatten på arbete. Däremot tycker jag att satsar på de kortsiktiga insatserna. Jag skulle vilja höra från varför ni inte tror på de långsiktiga spelreglerna. 30 (MP) replik: Kortsiktiga och långsiktiga åtgärder för att nå miljömål är själva affärsidé. Det var därför som jag gick med i det partiet 2005. Vi står för långsiktiga åtgärder som att bygga ut ny järnväg, så att folk kommer till sina arbeten och inte behöver använda transportslag som använder olja. Att bygga ut järnvägen är en av de mest långsiktiga reformer som man kan tänka sig. Vi ska vara mycket tacksamma för att våra förfäder byggde de första stambanorna. Att införa en lagstiftning om att de som säljer bensin och diesel måste reducera det fossila innehållet och öka det förnybara, så att människor som inte har råd att köpa en ny bil också kan vara med i klimatomställningen, är en långsiktig åtgärd. Det kunde ni ha gjort som ni satt vid makten. föreslog det, men ni gjorde ingenting. gör vi det. Att använda miljöskatter mer är alldeles utmärkt. När det gäller flygskatt, är Liberalerna med på det? Alla människor inser att det måste bli dyrare att använda olja. Hur ska vi annars nå klimatmålen? Flygskatten syftar till att komma dit. talar varmt om sjöfarten. Den gillar jag också. Men när det är väldigt mycket billigare att köra långa transporter med lastbil är det si och så med överlastningen till sjöfart. Varför är inte Liberalerna med på att den som använder vägen, sliter på den och använder fossila bränslen ska betala för det? 31 (L) replik: Det tål att påminnas om att också företräder regeringen i denna debatt. Det är också viktigt att komma ihåg att väldigt mycket, inklusive detta betänkande, visar på saker som det borde ha gjorts någonting åt. Jag har inte fått svar på varför regelverket för bilpoolerna inte redan är ändrat, vilket jag tog upp i mitt anförande. Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på. Jag skulle också vilja veta varför man inte använder möjligheten att revidera regelverket för parkeringsavgifterna, så att vi ger kommunerna ytterligare ett verktyg. Jag tycker också att det hade varit bättre att fundera på hur vi skapar regelverket för att kommunerna i egenskap av offentlig sektor ska kunna underlätta för de boende medborgarna och konsumenterna som finns lokalt. Där hade vi gärna sett en annan typ av utformning av eventuella miljözoner. Jag noterar också att när det gäller cykelstrategin har det ännu inte kommit några konkreta åtgärder över huvud taget, och jag undrar varför. När det gäller diskussionen som skatterna i sig säger jag att vi är för miljöstyrande skatter. Men de ska vara miljöstyrande och inte bara vara en intäkt för staten. Det ska finnas någon miljöeffekt. Vi har föreslagit differentierade start- och landningsavgifter för flyget. Vi vill se en möjlighet att ha en blandning av bränsle och att tanka biobränsle och skapa en infrastruktur för det. Vi menar också att vi måste ta hänsyn till att mycket av vårt gods transporteras ute på vägarna. Vi är ett glesbefolkat land. Därför ska vi inte beskatta avstånd. Däremot ska vi ha miljöpremier. Vi måste alltså jobba med styrmedel på ett annat sätt. Jag noterar att många av de frågor som jag lyfter fram i debatten utifrån betänkandet fortfarande saknar svar från . Där tycker jag att regeringen kunde ha gjort mycket mer. Jag hoppas att det finns lite tid kvar för att återkomma med förslag. Men jag saknar svar , och debatten lär fortsätta. 32 (KD): Vi debatterar fossiloberoende transporter och olika politiska förslag för att minska koldioxidutsläpp från vägtransporter och nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. För att nå målet krävs många olika åtgärder, bland annat förändrade transportmönster och mer effektiva fordon med mera. Med politiska beslut och styrmedel kan vi bidra till mer fossilfria transporter och säkra tillgång till fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan och en fossiloberoende transportsektor 2045. Det handlar om investeringar i flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafiken för att kunna komma dit. Utsläppen från transporter måste sänkas reellt om målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 ska nås. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar, där både offentliga och privata aktörer är med och finansierar en hållbar övergång till fossilfria bränslen. Det handlar om strukturella investeringar som till exempel är kopplade till infrastruktur och där det offentliga är avgörande för att investeringarna ska bli av. Det handlar om investeringar för att få ned utsläppen med riktade insatser och stöd för bättre klimateffekt. Det handlar om utbyggnad av nya stambanor för höghastighetståg, och det handlar om investeringar i inre vattenvägar för att få mer gods att transporteras via både sjöfart och järnväg. En ökad elektrifiering av transportsektorn är viktig, och dessutom en utbyggnad av laddinfrastruktur för denna, för att få fler att välja elbilar och elhybrider. Transportsektorn står för en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. En kombination av många åtgärder är nödvändig för att minska utsläppen från vägtransporterna. Allt fler väljer att åka kollektivt, cykla eller gå till jobbet, och allt fler väljer elektrifierade vägar och transporter. Allt fler väljer att vid upphandlingar ställa krav på fossiloberoende transporter och att ställa krav på bonus–malus samt tillgång till laddinfrastruktur och biodrivmedel. Detta är viktiga åtgärder för en omställning till mindre växthusgasutsläpp och en fossiloberoende fordonsflotta 2030. En omställning till förnybara bränslen är nödvändig, och målet är att utsläpp av växthusgaser från vägtransporter ska vara lägre än 2010. Genom forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter för nya drivmedel, ny infrastruktur och elektrifiering som kan stärka konkurrenskraft och öppna för nya exportmöjligheter. En utskottsmajoritet anser att regeringens arbete med att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grundas på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Detta bör regeringen ta hänsyn till i arbetet med klimatpåverkan från transportsektorn. Allianspartierna anser att regeringens arbete med att nå en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 också ska grundas på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Den så kallade pumplagen infördes för att få fler bensinstationer att tillhandahålla förnybara drivmedel. Sedan lagen infördes har elbilar tagit allt fler marknadsandelar. håller bilar som drivs av andra drivmedel, exempelvis etanol, på att konkurreras ut på bilmarknaden. Ett flertal biltillverkare har redan slutat tillverka etanolbilar som allt fler börjar tillverka elbilar och laddhybrider som kan gå på el. Bristen på laddstationer runt om i landet bromsar dock inköpen av elbilar. Den som ska köpa en ny bil kan helt enkelt inte lita på att den går att ladda förutom på ett fåtal orter och platser, framför allt i storstadsområden. Dessutom undantar pumplagen el som förnybart drivmedel. En mackägare som vill investera i laddstationer måste med andra ord ha såväl bensin- som diesel- och exempelvis etanolpumpar. anser att detta skapar onödiga hinder för en utbyggd laddinfrastruktur. Vi vill se fler elbilar i . Då krävs det ökade möjligheter till laddning av elbilar i hela landet, inte bara i storstadsregionerna. Därför anser vi att pumplagen bör ändras på ett sådant sätt att undantaget för el tas bort. Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . har antalet elbilar ökat från ca 1 200 till 35 000 . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Det stora hindret mot en ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den dåligt utbyggda infrastrukturen, den så kallade räckviddsångesten. satsar extra , utöver regeringens satsning, på utbyggnad av laddinfrastruktur, för att stimulera utvecklingen på området och öka antalet inköp av elbilar. I detta sammanhang anser vi också att det är viktigt att driver frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU, för att underlätta för konsumenter att köpa elbilar. Det är glädjande att tekniken för elvägar har utvecklats kraftigt och att den nu är så pass mogen att de kan demonstreras. invigdes i världens första elväg, på mellan och . Och invigdes även E-road , som är en svensk innovation och den första i sitt slag i världen. Lastbilar som körs med denna teknik medför i princip inga utsläpp av växthusgaser, som bullret nästan helt elimineras. Vi kristdemokrater vill framhålla att man genom den här typen av tekniska innovationer kan utveckla och värna alla transportslag och nå ett mer hållbart samhälle. Användning av bilpooler är ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten och bör stimuleras på olika sätt. Det är glädjande att konceptet växer och att allt fler upplever värdet av att dela snarare än att äga en egen bil. De bidrar därigenom till mindre biltrafik och mindre utsläpp. saknas tyvärr en juridisk definition av begreppet bilpool. Konsekvensen blir att kommuner inte kan använda sig av vissa styrmedel för att främja bilpoolsanvändande, exempelvis att skapa särskilda parkeringsytor för just bilpoolsbilar. Vi i Alliansen anser därför att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en juridisk definition av begreppet bilpool, för att göra de ska göras mer tillgängliga. För att kunna främja framväxten av ett mer hållbart transportsystem är det viktigt att både stat och kommun har möjlighet att premiera dem som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av koldioxid. Allianspartierna vill framhålla parkeringsbestämmelser som ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning mer miljövänliga fordon väljs när det är dags att köpa ny bil. är det möjligt för kommuner att reservera laddplatser och parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Vi anser att det bör vara möjligt för kommuner att på ett liknande sätt premiera även bilar i bilpooler eller miljöbilar. Vi vill därför ge kommuner rätt att införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning, i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon. Regeringen bör se över parkeringslagstiftningen för att möjliggöra för kommunerna att sätta differentierade parkeringsavgifter för exempelvis bilar i bilpooler och miljöbilar. Jag vill yrka bifall till reservation nr 8 samt till Alliansens gemensamma reservation nr 9. 33 (SD) replik: Jag satt och lyssnade på ditt anförande, . Mycket av det du säger låter jättebra. Jag tror att det kan bli en enorm framgång att satsa på elvägar. Men jag tyckte att jag med mitt ena öra hörde att du också vill satsa på höghastighetsjärnväg. Det vill regeringen också göra. Och det är ett bygge som kommer att leda till en stor barriäreffekt genom hela . Det finns olika sätt att bygga höghastighetsjärnväg på. I bygger vi av tradition järnväg på mark. Vad jag förstår av kommer det inte att bli någon skillnad . Eventuellt kommer man att gjuta en betongplatta, som kallas för slab track, som tågen körs på. Min fråga handlar om hur man ska få råd att bygga höghastighetsjärnväg och satsa på innovativa lösningar som elvägar. När jag ändå har möjlighet att ställa frågor vill jag också höra med dig ifall du har någon idé om vilken typ av elväg som intresserar . 34 (KD) replik: Tack för frågorna, ! Jag på mig att svara, och du ställde fem olika frågor som man skulle kunna diskutera i . När det gäller höghastighetsjärnväg föreslår höghastighetståg som ska köra i . Vi anser, och fakta säger, att dagens stambanor inte ens klarar av dagens trafik, vare sig persontrafiken eller godstrafiken. Därför behöver vi rusta upp även järnvägen i för framtida utmaningar, för att få fler att välja att åka tåg i stället för att flyga och för att skapa större arbetsmarknadsregioner så att människor ska kunna bo och verka i olika delar av landet och få kortare resor och så vidare. Vilken teknik som de nya stambanorna ska byggas på – betong eller med hjälp av annan teknik – överlämnar vi till dem som kan de frågorna, till exempel , att besluta om i upphandlingar med dem som ska bygga den nya järnvägen. Den är som sagt nödvändig för att vi ska kunna möta framtida utmaningar. Och både näringslivet och persontrafiken efterfrågar detta. Hur ska man finansiera detta? Man kan göra det på olika sätt. Man kan finansiera det delvis via anslag, delvis genom lånefinansiering och delvis genom att sälja vissa statliga bolag. Det finns olika varianter för hur man skulle kunna finansiera en höghastighetsjärnväg för . Svaret på denna fråga är klockrent. Den nuvarande järnvägen har tjänat oss . Den klarar inte dagens trafikering.