prot · H50980 · 2018-03-07 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:388 Interpellation 2017/18:388 Satellituppskjutning och rymdstrategi av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:96 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:120 till finansutskottet 2017/18:121 och 135 till civilutskottet 2017/18:122 till trafikutskottet 2017/18:123 till justitieutskottet 2017/18:138 till socialutskottet 2017/18:125 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:RJ1 till utbildningsutskottet 2017/18:3993 till § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:CU9 Hyresrätt 2017/18:SoU18 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården 2017/18:AU8 Arbetsmiljö och arbetstid betänkande 2017/18:AU7 1 (S): Det handlar om integration. Det handlar om jobb, om utbildning, om aktivitetskrav och om samhällsinformation. Jobb är självklart i fokus – arbetslöshet men också arbetskraftsbrist. Även om arbetslösheten har minskat under vår regeringsperiod är ungefär 350 000 personer arbetslösa i . Det är för många. Vi bygger ut utbildningssystemet, exempelvis yrkesvux och yrkeshögskolor, och inte minst bygger vi ut lärarutbildningen. Det behövs fler lärare i vårt land. För oss socialdemokrater är det självklart att satsa på utbildning när det största hindret för att företag ska kunna fortsätta växa är att det är brist på utbildad arbetskraft. Vi har hög arbetslöshet, men finns det 100 000 jobb som inte kan tillsättas därför att kunskaperna är bristande. Så kan vi inte ha det. Bristen på arbetskraft som kan ta de lediga jobben visar hur viktigt det är att rusta människor med rätt kompetens så att de kan ta de jobb som finns och de jobb som förväntas växa fram. Det måste också, herr talman, bli enklare att byta yrkesbana. Det blir inte fler att anställa genom att sänka vanligt folks löner, utan det krävs utbildning, utbildning och utbildning. Om det är brist på chaufförer hjälper det inte att sänka löner, utan då är det betydligt bättre om vi ger fler möjlighet att ta lastbilskörkort. Behöver vi fler kockar hjälper det inte att sänka löner, utan då behöver vi se till att fler kan laga mat. besökte jag industrier i . Det var ingen företagare under de besöken som ville diskutera problemen med löneläget. Nej, det problem de ville diskutera var hur vi ska se till att fler utbildar sig och väljer program så att de här företagen har människor att anställa. Företagen behöver utbildat folk så att de har personer att anställa. Det är en förutsättning för att näringslivet ska kunna tacka ja till ordrarna. Alla som kan arbeta ska naturligtvis arbeta. Arbetslösheten bland utrikes födda är hög, och bristande kunskaper i det svenska språket är ett av problemen. Det krävs åtgärder, och utbildning är, som sagt, för många nyckeln in på arbetsmarknaden. Etableringsjobben bygger på en kombination av jobb och utbildning och innebär att man kan komma i jobb, få en lön enligt kollektivavtal och kunna komplettera med utbildning om så krävs. Vi socialdemokrater välkomnar att arbetsmarknadens parter är överens om en modell som ska underlätta för nyanlända och långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Här hoppas vi, herr talman, se minst 10 000 jobb framöver. Med ett mer effektivt system för subventionerade anställningar kommer fler att få möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Ett enklare och tydligare regelverk är något som välkomnas av arbetsgivare och inte minst av arbetsförmedlare. byggs ut och omfattar under nästa mandatperiod nästan 100 000 utbildningsmöjligheter. Det är 100 000 utbildningsmöjligheter som behövs för att människor ska kunna ta jobben som finns. Jag återkommer till utbildning, för det är nyckeln. Det förtjänar att sägas om och om igen. Den som har kunskap kommer inte bara in på arbetsmarknaden utan står också stadigare. Att få ett jobb är viktigt men också att man är trygg på jobbet – att man har en anställning som man kan lita på och som ger möjlighet att starta sitt liv och en lön som ger förutsättningen att skriva hyreskontrakt och människor mat på bordet. Det handlar alltså inte bara om att få in en fot på arbetsmarknaden, utan det handlar om att stå stadigt kvar på arbetsmarknaden. Ordning och reda, kollektivavtal och anställningstrygghet ska vara grunden för alla anställda på svensk arbetsmarknad. Etableringen måste gå snabbare. Vi tar stora steg i rätt riktning. För de nyanlända som kom till en kommun 2007 tog det innan hälften hade jobb. är hälften i jobb . Bland nyanlända män som kom 2013 tog det tills hälften var i arbete. Detta betyder inte att vi har lyckats, och det betyder inte alls att vi är nöjda, men det betyder att vi är på rätt väg. Snabbspår till bristyrken och extratjänster i välfärden för nyanlända och långtidsarbetslösa är åtgärder som spelar roll. Även om vi önskar att det skulle vara betydligt fler som omfattas kan vi se att 12 000 personer har en extratjänst. Det är bra. Svenska, språkträning och samhällsinformation via studieförbund och folkhögskolor har påskyndat etableringen. Kravet om att delta i den utbildning du behöver för att bli anställningsbar är en viktig del i en snabbare och mer effektiv etablering. Att koppla etableringsersättningen till ett aktivt deltagande i anvisade åtgärder är rimligt. Kraven på den enskilde är tydliga, men det är också kraven på att det erbjuds möjlighet att komma i utbildning eller åtgärd som leder ut på arbetsmarknaden. Genom politiken ska vi öppna dörrar. När dörrarna är öppna är det individens ansvar och skyldighet att kliva in. Utrikes födda kvinnor har ett lågt deltagande på arbetsmarknaden. Det är inte bra. Det är inte bra för kvinnorna, det är inte bra för familjerna och det är inte bra för samhället. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden måste öka. Det handlar inte bara om att alla som kan jobba ska jobba, utan det handlar också om vår demografiska utveckling som ställer stora krav på att alla bidrar. Mycket återstår att göra när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden generellt. Kvinnor jobbar oftare ofrivillig deltid än vad män gör. Fler kvinnor än män har otrygga anställningar. Kvinnors livsinkomst är betydligt lägre än mäns. Arbetet för ett högre deltagande på arbetsmarknaden för kvinnor gäller inte bara utrikes födda, även om utmaningen är än större där. Många kommuner har snabbspår för att hjälpa fram framtidens välfärdsarbetare. Det finns många bra exempel. Det finns inte bara goda exempel i kommuner och landsting, utan det finns också exempel i industrin, exempelvis när det gäller montering, svets och CNC-personal. Att få ett jobb, en egen försörjning, är avgörande för en lyckad integration. Men det handlar som sagt också om en fungerande arbetsmarknad. Det handlar om vår svenska modell. Vår svenska modell, som har tjänat oss väl, ska omfatta alla, inte bara några. Kollektivavtal, anställningstrygghet och ordning och reda – det är det som är den svenska modellen, precis som att den som kan jobba ska jobba. Vi bidrar var och en efter förmåga och vi betalar efter bärkraft. När vi behöver samhällets insatser sorteras vi inte efter inkomst utan efter behov. Även om vår debatt har rubriken handlar det här om arbetsmarknadspolitik generellt, om utbildning och om vägar till jobb. Det handlar också om jämställdhet och om vår svenska modell. Vi vill ha ett bättre och mer jämlikt , inte större klyftor. Den svenska modellen ska utvecklas, inte avvecklas. Med det yrkar jag bifall till reservation 10, avslag på övriga reservationer och i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. 2 (M): Vi debatterar motionsbetänkandet om integration, som är en av absolut största utmaningar, kanske den största utmaningen här och . Det största problemet vi har med integrationen är att det tar innan hälften av de nyanlända har någon form av sysselsättning. Vi hörde något annat från talarstolen . I mitt anförande tänker jag inte ta upp alla delar i betänkandet, men jag tänker ta upp några saker. Vi har hört regeringen slå sig för bröstet, vilket också framkommer i betänkandet, och tala om hur bra det går för . Ja, det gör det. Vi är nämligen inne i en högkonjunktur. Något annat vore konstigt. Det allvarliga är att det inte går bra för alla. Den del av arbetskraften som står längst från arbetsmarknaden går det inte bra för, trots högkonjunktur. Och ser vi något så allvarligt som att sysselsättningsgraden bland utrikes födda går ned. Det är allvarligt. Det tar som sagt fortfarande orimligt för nyanlända att komma in i sysselsättning. Integrationen har fungerat alldeles för dåligt , och arbetsmarknaden blir alltmer tudelad. Regeringen slår sig för bröstet, och i betänkandet skriver man att deras politik har gett resultat. Jag ser det inte på det sättet. Det är lite anmärkningsvärt att påstå det med tanke på de här resultaten. Regeringen har genomfört beredskapsjobb och extratjänster. Vi hörde om extratjänsterna, och beredskapsjobben har diskuterats här i kammaren. De blev en flopp. Det blev inte så många jobb som det utlovades. Enligt Statskontorets beräkningar går dessutom mer än hälften av de jobben till personer med eftergymnasial utbildning, och går till dem som har gymnasieutbildning. Det blir inte många procent kvar. Sedan har vi extratjänster, som har ökat. Men de har länge varit få, och de har inte heller gått till dem som står absolut längst bort från arbetsmarknaden utan till dem som har gymnasieutbildning. Detta sker alltså i en högkonjunktur där arbetsmarknaden skriker efter folk. Integrationen har fungerat dåligt . Vi kan inte fortsätta på det sättet. Då krävs det kraftfulla reformer. Vi har inte sett några strukturella reformer från regeringen. Jag är orolig för vad som kommer att hända när vi kommer in i en lågkonjunktur. Jag tror att kraften för att göra något bra med sitt liv, att göra rätt för sig och att skaffa ett jobb finns hos alla. Men är ingen kravlös gemenskap. Då måste vi se till att de rätta förutsättningarna finns. Inom ramen för integrationen behöver vi ställa betydligt tydligare krav på den som kommer till för att bygga sig ett liv här. Det nya regelverket inom etableringen som började gälla är bra. Det är bra att det ställs tydligare krav på individen, men det är inte tillräckligt. Alliansen anser att aktivitetskraven bör öka ytterligare , och vi ser att det behövs ännu fler åtgärder. Kopplingen mellan deltagande i insatser och rätten till ersättning behöver stärkas, och utskottet har också kommit med ett tillkännagivande om det till regeringen. Problemet med integrationen är som sagt att det tar innan nyanlända kommer i sysselsättning. Alliansen anser att insatserna måste komma tidigt – där är vi tydligen överens med regeringen – och att kompetenskartläggningen ska ske i direkt anslutning till att man kommer till och söker asyl. Vi moderater anser att det behöver införas en integrationsplikt. Det innefattar utbildningskrav, krav på språkutbildning, samhällsorientering med ett test, individuell plan i sfi med mera, för att man ska kunna erhålla uppehållstillstånd. Integration är mer än bara ett jobb. Vi måste också prata om värderingar. Regeringen borde bland annat ha sett till att det finns ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen i med mera. Sedan etableringsreformen infördes har det skett en del förbättringar runt om i . Men det ser lite olika ut, och i vissa kommuner fungerar det inte. Vi vet också att Arbetsförmedlingen, som är den myndighet som har ansvaret för etableringen, inte fungerar. Vi tror att för de kommuner som skulle vilja ta över ansvaret för integrationen av nyanlända skulle det vara en bra väg att gå. Regeringspartierna vill fortsätta avvakta utredningar och Arbetsförmedlingens förändringsresa. Men det har vi gjort alltför . Jag tror dessutom att det är dags att avveckla Arbetsförmedlingen, och i varje fall låta de kommuner som vill ta det här ansvaret få göra det. Vi måste göra det enklare att komma in på arbetsmarknaden, och det krävs en bredd av reformer för att på allvar förbättra integrationen. vill förbättra drivkrafterna till arbete, vi vill införa särskilda lärlingsjobb och vi vill ersätta Arbetsförmedlingen med en ny organisation. Vi vill att arbete ska löna sig. Men vi har en regering som har gjort det mindre lönsamt att arbeta. presenterades den överenskommelse som parterna och regeringen har träffat om etableringsanställningar. Jag välkomnar att parterna har träffat den här överenskommelsen och har konstaterat att en ny anställningsform behövs. Men det finns brister, bland annat att staten ska betala till varje individ som har denna anställning, alltså betala för att personen ska gå till jobbet. Det är inte rätt väg att gå. Dessutom gäller förslaget bara företag med kollektivavtal. Det är jag kritisk till. Det borde gälla alla företag i . Det är bra att parterna har tagit tag i detta. Vi måste göra det enklare och billigare att anställa denna grupp som står långt från arbetsmarknaden. Alliansen har ett förslag: inträdesjobb. Vårt förslag är fortfarande bättre. Det skulle gälla nyanlända samt unga upp till utan gymnasieexamen och skulle möjliggöra anställning med en kraftigt sänkt lönekostnad för alla företag i . Inträdesanställning skulle göra det möjligt att lära sig jobbet på jobbet. Jag avslutar med att säga att jag uppfattar det som regeringspartierna skriver i detta betänkande som att de till stor del håller med om våra och Alliansens förslag, men de uttrycker det som att de avvaktar en utredning eller väntar på beredning av en utredning. Det är synd. Det är inte tillräckligt. Som jag sa inledningsvis har vi problem med integrationen här och . Det ska inte ta innan hälften av de nyanlända kommer i sysselsättning. Vi måste också komma till rätta med det utanförskap som i synnerhet utrikes födda kvinnor befinner sig i. Vi måste bryta trenden att sysselsättningsgraden bland utrikes födda går ned. Det skulle vi ha gjort under högkonjunkturen. För att vi ska klara detta i lågkonjunktur hade allt detta behövts göras . Jag och står såklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 och 3. Jag yrkar också bifall till utskottets förslag i punkt 5. 3 (S) replik: och jag kanske inte kan vara överens om allt. Men jag tycker att det är rimligt att man håller sig någorlunda till den verklighet och den statistik vi har. säger att det tar innan hälften av de här människorna är i arbete. Det gällde när den moderatledda regeringen styrde. Men det har förändrats. Det finns siffror som visar på det, och jag sa det i mitt anförande. Jag kan för tydlighetens skull säga det igen: har hälften jobb . För nyanlända män som kom 2013 tog det innan hälften var i arbete. Jag sa redan då, och jag kan säga det igen, att vi inte är nöjda. Men det är verkligen ett steg i rätt riktning. Jag vet inte hur fort tänker att man skulle kunna vända statistiken. Det här är ett problem som vi har levt med både under den borgerliga regeringen och under den socialdemokratiskt ledda regeringen. Jag skulle vilja prata med om en annan sak, nämligen integrationsplikt. Vad tänker när de säger integrationsplikt? Ska vi skicka ut något meddelande med värderingarna i något material, kanske i pappersform? Jag tänker att vi kanske skulle ta fram ett informationsmaterial om den svenska modellen och dela med oss av det. Det skulle vara bra för svenska politiker att se vilken modell vi har på svensk arbetsmarknad. Det är en modell som har tjänat oss väl. Vi skulle kunna bidra med det informationsmaterialet, . När det gäller etableringsjobb och att det bara ska gälla företag med kollektivavtal kan jag göra en jämförelse med handbollen; jag kommer ju från en del av där det spelas mycket handboll. Vi skulle aldrig släppa in ett lag i serien som inte följde spelreglerna. När vi satsar statens pengar är det väl rimligt att de går till företag som följer spelreglerna på svensk arbetsmarknad, som betalar sjyst lön och som har sjysta anställningsvillkor? Jag tycker att det är högst rimligt att vi inte slösar bort skattemedel på något annat. 4 (M) replik: Jag börjar med siffrorna. Jag läste siffrorna från SCB så sent som i går. Möjligtvis menar att det har blivit bättre när det gäller nästan hälften. Men faktum är att hälften betyder , och då tar det innan hälften har sysselsättning. När det gäller integrationsplikt innefattar det, som jag sa, utbildningskrav, krav på språkutbildning, samhällsorientering med test, individuell plan på sfi med mera. Jag tycker att det är viktigt att detta tas med i integrationen. Det finns forskning som visar att det har betydelse för att man ska kunna integreras i samhället på ett bättre sätt. Sedan var det etableringsjobben. Här måste jag ställa en motfråga: Tycker Socialdemokraterna att det är rimligt med ett direktbidrag på till individen? Jag kan inte se det. Jag måste också ställa en fråga om att följa spelreglerna. Är det så att menar att alla de företag, många småföretag, som inte har kollektivavtal inte följer reglerna på svensk arbetsmarknad? 5 (S) replik: Jag börjar med det avslutande. När företag på arbetsmarknaden är utan kollektivavtal men ändå följer dem har jag aldrig förstått varför man inte kan teckna ett kollektivavtal, om det är nyckeln till att få del av de stöd som finns. Jag förstår inte varför man inte kan teckna kollektivavtal om man säger att man ändå följer dem. Kollektivavtal är garanten för att de som jobbar får avtalsenlig lön och hela försäkringspaketet. Behovet av kollektivavtal på svensk arbetsmarknad är stort. Det är många som inte omfattas av det . Det finns problem på arbetsmarknaden. Många människor jobbar deltid ofrivilligt. Många sover med mobilen vid huvudkudden och väntar på att den ska plinga så att man ska få jobb i kanske en eller . Det är många som inte vet om de kommer att kunna betala hyran nästa eller nästnästa månad. Den ordningen på svensk arbetsmarknad bekymrar väldigt många. Jag funderar över om inte ser det problemet. I ivern att företag inte ska behöva följa kollektivavtal och inte ha ordning och reda bortser man från människor som drabbas av den politik som och hennes partivänner står för. Man missar helt poängen med den ordning och reda som innebär att människor blir trygga och kan starta sina liv. Gå ut och möt människor som jobbar under de villkoren! Jag kommer från handeln. Där är det fullt av människor med lösa anställningar. vill ni bidra till att det ska bli fler som jobbar med otrygga anställningar. Att följa kollektivavtal och att se att företag tecknar sådana, det är ordning och reda. Det är den bästa integrationen på svensk arbetsmarknad. Det är då människor kan starta sina liv. 6 (M) replik: Jag vet faktiskt inte vad jag ska säga. Den här debatten och betänkandet handlar om integration. Jag hörde av anförande att hon ville ha en bredare arbetsmarknadspolitisk debatt. Jag tycker inte att det är rätt sätt. Men jag skulle vilja tolka det så här, vilket också var en av mina poänger: Socialdemokraterna vill inte prata om det problem som vi har, det vill säga integrationen. I stället försöker man att lägga mig saker till last som jag inte står för. Det är klart att jag värnar den svenska modellen. Jag är för allmän trygghet på arbetsmarknaden precis som du är. Att inte våga prata om integrationsutmaningarna utan i stället prata om svensk handel tycker jag är fel. 7 (SD): Jag kommer att inleda där det senaste replikskiftet avslutades genom att konstatera att det här faktiskt är en integrationsdebatt. Varje gång vi har den här integrationsdebatten – en gång – känns det lite grann som att jag står i min egen lilla bubbla. Det tror jag att alla kan hålla med om, även om man tycker olika saker. Varje gång brukar jag påpeka att det största problemet som jag ser med övriga partiers hållning är att man behandlar integrationsfrågan som om det enskilt är en jobbfråga. Det hörde vi också tydligt i de två tidigare anförandena som har hållits från talarstolen. Socialdemokraterna sa explicit: Jobben, lite utbildning, lite jämställdhet kopplat till jobben är vad integrationen handlar om. sa också lite explicit att den största utmaningen är den tid som det tar att komma i arbete. Personligen skulle jag kanske placera integrationsbetänkandet i ett annat utskott. För mig handlar integration om att vi har ett samhälle som håller samman, en gemenskap där varje person som är medborgare i vårt land känner att man är just det: Man är en del av en större gemenskap. Det handlar också om att de som är här tillfälligt känner att de är välkomna in i samhället och att de fungerar och hittar sin plats. Men det handlar inte bara om arbete. Så länge som man har fokus där kommer vi att misslyckas. Det finns ett otal exempel på personer som förvisso har sysselsättning eller arbete men som inte på något sätt identifierar sig med vårt land eller känner att de är välkomna hit och har hittat sin plats. De befinner sig här därför att det är här som de har hamnat, men de trivs inte och ser inte som sitt hemland. För mig handlar integration om att väva samman våra medborgare. Arbete är givetvis en del i tryggheten när man känner att man har hittat sin plats i samhället, att man har en meningsfull sysselsättning och att man bidrar till samhället och kan försörja sig själv. Att man kan försörja sig själv är också intressanta nyckelord. Både och Socialdemokraterna har talat om den tid som det tar för hälften att komma i arbete. Statistiken brukar visa att man har ett jobb att gå till någon eller , men det är ju inte kopplat till att man är självförsörjande och känner att man har en trygg plats i samhället, tyvärr. Vi har hört Socialdemokraterna hylla den senaste överenskommelsen om etableringsjobb, och vi har hört kritisera det faktum att en stor del av detta bygger på att staten ska bekosta en större andel av anställningarna. Det är bra och trevligt att höra från allianshåll att man tar avstånd från den sortens subventionerade anställningar som riktar sig till vissa grupper men inte till andra. Det är något som vi har framfört . Vi vill också göra satsningar som på ytan kan verka liknande. Vi har talat om lärlingsanställningar, men där är ju nyckeln att utbildningen ska rikta sig till alla som saknar avslutad gymnasieexamen utan koppling till huruvida man har kommit till landet eller inte och hur länge man har varit arbetslös eller inte. Detta ser vi som en utbildningssatsning, som en väg in på arbetsmarknaden. Det är så här man måste tänka om man vill ha ett samhälle som håller samman. Våra integrationssatsningar är utspridda över alla utskott. Det handlar om en helhetspolitik för att skapa bättre förutsättningar, bättre infrastruktur som väver samman land och stad, bättre möjligheter att arbeta, resa och få närservice var man än bor. Det handlar om kultursatsningar som välkomnar personer in i samhället, som visar att man är välkommen och som visar hur vi lever. Det spelar ingen roll var du kommer ifrån, men vi vill gärna att du blir en av oss. Det handlar såklart om arbetsmarknadspolitik men på en allmän nivå för att på nytt bygga upp ett starkt . Jag kommer inte att orda alltför mycket om det här betänkandet. Som vanligt består merparten av våra ställningstaganden helt enkelt av att vi säger nej till den sortens förslag som övriga partier har lagt fram. Sådana förslag kan aldrig verka integrerande då de till sin grund är segregerande. De bygger på olika syn på grupper i vårt samhälle. Jag kan dock notera att det finns en punkt, punkt 5, där i det här fallet oppositionen – regeringen och – har en reservation där vi har stöttat ett förslag från Alliansen, men det är inte ett förslag som vi egentligen stöder fullt ut. Det handlar om ersättningar och krav .