prot · H50961 · 2018-01-25 00:00:00 — Det vi måste göra är att noggrant analysera vilka åtgärder som ger mest effekt och på vilket sätt vi konkret stärker den militära förmågan. Därefter får man sätta prislappar. Jag är djupt medveten om att en hel del handlingar kommer att produceras framöver, bland annat budgetunderlaget. Det kommer inte att bli helt okomplicerat, och då gäller det att ta sig an det utifrån de realiteter som är. Vår inriktning är att öka den militära förmågan och därefter. 64 HANS (M): Jag tror inte att det handlar om en tävling, men jag tror att vi som är besjälade av att stärka svensk försvarsförmåga också måste ha insikt om att detta kommer att kräva ytterligare ansträngningar. Därför menar jag och att det är en realistisk bedömning att vi under, säg, en tioårsperiod måste gå upp i ansträngning till motsvarande av bnp. Min konkreta fråga är då: Är detta en realistisk bedömning som försvarsministern också delar? 65 Försvarsminister (S): Det krävs inte någon djupare insikt för att inse att ekonomin måste stärkas om vi ska öka den militära förmågan. Detta har jag sagt ; det är i sig ingen nyhet. Däremot är jag inte beredd att låsa mig vid några bnp-nivåer eller belopp, utan jag vill att detta sker på ett planerat sätt efter hand som sakfrågorna dyker upp och ska hanteras. Utmaningarna är för alldeles stora för att vi ska vara låsta vid belopp och procentsatser. Effekterna av regeringens migrationspolitik på bostadssituationen 66 (SD): beviljades 56 000 uppehållstillstånd till asylsökande och anhöriga till dem, som det färdigställdes 56 000 bostäder i . Resultatet av regeringens migrationspolitik är förödande för bostadspolitiken och bostadsmarknaden. har vi en anvisningslag som i praktiken tvingar kommunerna att reservera bostäder för nyanlända invandrare. Få bostäder återstår därefter för de bostadsbehövande svenska medborgarna. Därmed kommer jag till min fråga till bostadsministern: vi med regeringens politik någonsin att få se en balans på bostadsmarknaden? 67 Statsrådet (MP): Jag skulle vilja säga att krig är förödande för människor och skapar mycket stora problem. Det tror jag att var och en av dem som har kommit från kriget i och från kan vittna om. De allra flesta av dem är glada över att ha kunnat komma till ett land som har tagit emot dem. Vi har bostadsbrist i . Det beror på att vi har byggt alldeles för lite ; det är inte bara kopplat till migrationen. Men bygger vi ordentligt, och fortsätter vi att göra det kommer vi att kunna se till att vi har anständiga bostäder till alla som finns här i landet. Jag skulle vilja ställa en motfråga: Vad är alternativet? 68 (SD): Med det svaret kvarstår frågan om vi någonsin kommer att få balans på bostadsmarknaden. Kollar vi på prognoserna ser vi att antalet asylsökande är väldigt högt, som antalet färdigställda bostäder inte når upp till en nivå som innebär att vi inom en rimlig tid kan få balans på bostadsmarknaden. Därmed kvarstår alltså min fråga, och jag skulle gärna vilja ha svar på den av ministern. 69 Statsrådet (MP): Man kan göra räkneexempel på olika sätt. Bygger vi 56 000 bostäder innebär det att över 100 000 människor har möjlighet att få en bostad – det är i genomsnitt 2,1 människor per bostad i . Det innebär också att vi om vi bygger mer än så klarar av att minska bostadsbristen. Men problemet med brist på bostäder kommer att finnas , och därför är det viktigt att vi ser till att hålla uppe bostadsbyggandet och inte tar bort de stöd vi har infört från regeringens sida. 70 (C): Jag ställer min fråga till socialförsäkringsminister . Det handlar om företagare och föräldraförsäkring, vilket faktiskt är ett problem. I framgår att det oavsett bolagsform är otydligt och oförutsägbart vilken föräldrapenning man har rätt till. Det är den sjukpenninggrundande inkomsten som är svår att förutsäga. Detta betyder att föräldrar som är företagare inte tar ut föräldraförsäkring. Personalen på är okunnig. Man får olika besked från olika handläggare om vilken ersättning som gäller. Informationen är bristfällig. För mig och är företagarna viktiga. Vad gör ministern åt detta? 71 Socialminister (S): Tack, , för denna väldigt angelägna fråga! Vi ser nämligen, precis som säger, att företagare i mindre utsträckning utnyttjar föräldraförsäkringen. Ett arbete som pågår på handlar just om hur vi ställer om från det sätt på vilket vi räknar ut sjukpenninggrundande inkomst, som väldigt mycket hänger samman med vilken typ av anställning du har. Detta är ett problem för företagare, för kombinatörer och för människor som går mellan olika anställningsformer. Vi tittar nu på möjligheten att i enlighet med det förslag som fördes fram av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen i stället införa historisk SGI. Man tittar då på vilka inkomster du har haft, inte på vilken anställningsform du har haft. Detta är ett gediget arbete som kommer att ta tid, men det kommer att vara till fördel för bland annat just företagare, vilket är viktigt. 72 (C): Företagare tar inte ut sin föräldraförsäkring, och ert kvoteringssystem kommer att innebära att ännu färre företagare gör det. Framför allt gäller detta männen, varav inte tar ut någon föräldraförsäkring. Detta betyder att barnen går miste om att vara med båda sina föräldrar. Varför ska ni kvotera så att det drabbar företagare? 73 Socialminister (S): Föräldraförsäkringen är en inkomstbortfallsförsäkring, som täcker upp för inkomster som man inte har under föräldraledigheten för att man ska kunna vara föräldraledig. Detta är anledningen till mitt svar på din tidigare fråga. Det måste verkligen glädja att vi nu i ett snabbspår går fram med just en del av för att göra det möjligt att överlåta dagar på fler. Detta borde också företagare kunna ha nytta av. Kostnaderna för bredbandsanslutning i glesbygd 74 (S): Min fråga går till statsrådet . Vi har en regering som ser hela och därför har ändrat i målet för bredbandstäckning så att alla människor i faktiskt omfattas. Vi lämnar inte 1 miljon utanför, som den tidigare regeringen gjorde. Därför ledde det till viss glädje när rapporterade att det nu bara skulle kosta att ansluta sig till bredband. Jag var något skeptisk till uppgiften eftersom vi inte hört talas om detta tidigare riktigt på det sättet. Jag skulle vilja att statsrådet närmare berättar hur det är tänkt med dessa . Detta är ju väldigt viktigt för många människor – de som bor längst ut i . 75 Statsrådet (MP): Vi har en stark bredbandspolitik som innebär att alla ska kunna ta del av de nya tjänster som skapas på nätet. Väldigt många kommer också att få tillgång till fiber, vilket innebär en stark uppkoppling och också bättre mobiltäckning. Men det finns några, längst ut i skogen, på fjället och i områden med svag täckning av mobiltelefoni och där fiber inte kommer att grävas ned i marken. För dem inför vi nu från en garanti: De kommer att kunna få internetuppkoppling med statens hjälp. Det är inte lika bra som bredband, men det kommer att vara anständigt och innebära att man kan bedriva en verksamhet och sköta sina bankaffärer. Egenkostnaden är bara . 76 (S): Tack, , för svaret! Det är viktigt att vi får detta förtydligande om vilken grupp det handlar om. I anslutning till detta kan man också säga att jag, med tanke på internet of things och en massa andra saker, vill vara uppkopplad var jag än är – inte bara där jag råkar bo eller ha mitt företag. Därför är det också viktigt att vi funderar över hur vi kan få en bättre yttäckning. Jag tänker på självkörande bilar och tunga fordon, som ständigt behöver vara uppkopplade. Hur ser statsrådet på detta? 77 Statsrådet (MP): kommer under det närmaste året att gå ut med nya frekvenser, som innebär att vi kommer att få en bättre yttäckning när det gäller mobilnäten. Det kommer också att vara en början på att introducera 5G. Detta innebär att allt fler människor kommer att ha en stabil, bra och rejäl mobiltelefoniuppkoppling och nå nätet den vägen. är det säkert enskilda hushåll som inte nås av detta, och för dem är garantin en bra möjlighet . Regeringens åtgärder för att bistå 78 (V): Denna fråga skulle normalt rikta sig till utrikesministern, men den är brådskande, och därför riktar jag den till , som företräder hela regeringen. Den svenske medborgaren hålls fängslad i . Han blev i praktiken kidnappad och förd till och har sedan hållits fängslad . Han är en politisk fånge. Allt tyder på att det är hans engagemang för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet som gör att han hålls fängslad. Situationen har förvärrats, när han återigen blev gripen i . Det finns anledning att frukta både för hans hälsa och för hans säkerhet. Jag vill höra vad regeringen avser att göra i form av direkta protester mot den kinesiska regeringen och om man avser att få Europeiska unionen att formellt protestera mer än man har gjort. Jag undrar också om regeringen vet vem som håller honom fången och var. Vilket säkerhetsorgan är det, och har han utsatts för tortyr eller annan kränkande behandling i fångenskap? 79 Närings- och innovationsminister (S): Regeringen ser med största allvar på att den svenske medborgaren utan närmare förklaring greps av kinesiska myndigheter under en pågående konsulär stödinsats . ambassadör i kallades upp till UD då gripandet skedde. Som framgått av medieuppgifter var han vid gripandet i sällskap av diplomatisk personal som agerade för att konsulärt bistå en svensk medborgare i behov av läkarvård. Det är helt i enlighet med grundläggande internationella regler som ger oss rätt att ge våra medborgare konsulärt stöd. Kinesiska myndigheter har vid upprepade tillfällen försäkrat oss om att han har varit en fri man sedan han släpptes efter att ha avtjänat sitt straff för ett trafikrelaterat brott och att vi kan ha kontakt med vår medborgare. Vi förväntar oss att vår medborgare frisläpps och ges möjlighet att träffa svensk diplomatisk och medicinsk personal. 80 (V): Jag skulle vilja tacka för svaret. Jag uppskattar att man har framfört direkta protester till de kinesiska myndigheterna. Det är nu viktigt att protesterna fortsätter och att man sätter press på . Jag skulle vilja återkomma till frågan om att föra det vidare till Europeiska unionen. Vi vet att EU:s utsända i har protesterat. Går det att föra upp det på en högre politisk nivå? Jag undrar också om ni vet vilket säkerhetsorgan i som håller fängslad och var han hålls fängslad . 81 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska vara ärlig och säga att jag inte har den informationen. Å andra sidan är detta inte mitt primära ansvarsområde i regeringen. Men jag ska personligen tala med utrikesministern om den här frågestunden och föra fram de synpunkter som ledare framfört i denna kammare. Den återinförda värnpliktens följder för förbanden 82 (S): Min fråga går till försvarsministern. har vi återigen värnpliktsutbildning i . Det innebär att vi nu ser ut att kunna fylla Försvarsmaktens 4 000 utbildningsplatser. Detta skapar ett nytt läge och en ny möjlighet att utbilda ännu fler. Regeringen har redan nu markerat en ambition att öka utbildningsplatserna från 4 000 till 5 000. Detta är mycket bra för den svenska försvarsförmågan, men vi kan också utgå från att det innebär en stor förändring för Försvarsmakten, som , , kommer att ha möjlighet att utbilda värnpliktiga. Min fråga till försvarsministern är helt enkelt: Vad kommer den återinförda plikten att innebära för förbanden? 83 Försvarsminister (S): Jag får tacka för frågan. Med det enbart professionella och yrkesinriktade försvar som vi hade tidigare lyckades vi inte uppnå fulla förband. Vi hade inte soldater att besätta alla positioner med. Därför var det nödvändigt att ta beslut om att återinföra värnplikten för att få fulla förband som kan efterfrågas också i givet läge. Det är egentligen detta som är bakgrunden. Det gamla personalförsörjningssystemet stod inte rycken mot verkligheten. Ett kombinerat system som det vi har, med både professionella soldater – frivilligt anställda – och pliktsoldater, är en modell som också finns i , och , så vi är inte ensamma om den typen av system. Jag är övertygad om att detta kommer att fungera på ett stabiliserande sätt och bidra till ökad militär förmåga i . 84 (S): Tack, försvarsministern, för svaret! Konsekvenserna av att vi har haft tomma platser på grundutbildningen har inte minst visat sig på officersprogrammet. Att Försvarsmakten har tillräckligt med officerare är ju nödvändigt för att kunna bemanna såväl krigsförbanden som utbildningsorganisationen i personalförsörjningssystemet. föreslog därför att återinföra kategorin befälsuttagna totalförsvarspliktiga. Hur ser försvarsministern på det? 85 Försvarsminister (S): Detta är en del som vi måste titta på framöver. Jag har inget principiellt motstånd på den här punkten utan ser det som en naturlig utveckling. Detta är naturligtvis något som måste utredas och som vi får återkomma till. Men det är rimligt att föra upp detta i debatten, precis som gör. Åtgärder för en fungerande sjukförsäkring 86 (S): Min fråga går till socialministern. När vi blir sjuka och inte kan arbeta ska vi kunna få ekonomisk trygghet och stöd och hjälp för att kunna återgå i arbete. Men dagens sjukförsäkring har visat sig inte vara så trygg och förutsägbar som vi vill ha den. Det har också ministern uppmärksammat. gör vid 180:e dagen en arbetsförmågebedömning gentemot hela arbetsmarknaden, inte mot normalt förekommande arbete utan mot fiktiva arbeten. Det är obegripligt. Vi ser människor som trots pågående medicinsk rehabilitering får sin sjukpenning indragen. Följderna blir att de kan tvingas säga upp sig från ett arbete som de efter rehabilitering kanske hade kunnat återgå till. Det borde ju vara rimligt att avvakta resultat av en pågående rehabilitering innan beslut om rätten till ersättning tas. Jag är glad över att regeringen nu tar tag i frågan och har presenterat en rad olika åtgärder. Jag vill fråga ministern vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att vi ska ha en sjukförsäkring som fungerar när vi behöver den. 87 Socialminister (S): Om du blir sjuk i ska du kunna lita på att du har en trygg försäkring och att du får ett snabbt stöd för att komma tillbaka till hälsa och jobb. Du ska förstå vad det är som händer, och du ska förstå hur din väg tillbaka kan se ut. Vi ser två tydliga utmaningar. Den ena är att stödet till individen behöver öka. Den andra är att myndigheternas samverkan behöver bli bättre, likaså med hälso- och sjukvården. Därför kommer vi nu att se över tillämpningen av ”normalt förekommande arbete” i försäkringen, och vi kommer också att se över hur särskilda skäl i försäkringen tillämpas. För den som väntar på rehabilitering eller har en plan för rehabilitering för att komma tillbaka till jobbet igen ska det hela inte avbrytas i onödan. Och när man prövar människor mot arbetsmarknaden måste det självklart handla om en verklig arbetsmarknad. fattade regeringen också beslut om flera delar i uppdrag till när det gäller att stärka samordningen och att stärka dialogen med hälso- och sjukvården. 88 (S): Tack för det, socialministern! Det är jätteviktigt att ge tydliga uppdrag till , som har fått väldig kritik från vården, arbetsgivare och andra myndigheter för att de har dragit sig undan när det har gällt det aktiva rehabarbetet i enskilda ärenden. Det är välkommet att ska bli mer aktiv utåt. 89 Socialminister (S): Ja, jag tror också att det är otroligt viktigt för oss att vara tydliga med detta, oavsett vilken myndighet det är. Det kan vara , som naturligtvis har en otroligt viktig roll. Det kan vara Arbetsförmedlingen eller, för den delen, hälso- och sjukvården. Alla våra myndigheter och samhällsinstitutioner ska på bästa sätt samverka för att stötta människor som är i en utsatt situation – för att de ska komma tillbaka till både hälsa och arbete, om det finns ett sådant att komma tillbaka till. Det tjänar hela samhället på. 90 (C): Min fråga går till . Regeringen har infört verkningslösa bostadssubventioner. Med dopas marknaden. Till skillnad från i idrottens värld är det tillåtet. Byggstöden styr snett. De spär på byggbolagens vinster och styrs mot , som får nästan dubbelt upp jämfört med övriga . Samma sak är det med lejonparten av de kommuner som får ta del av regeringens byggbonus. De återfinns runt storstäderna. Det går nästan inget stöd alls till kommuner som skulle behöva det bäst. Jag tar ett exempel från , med 325 000 invånare i sex kommuner. Av dessa kommuner är det bara fem som får byggbonus. Den minsta – , med 11 000 invånare – kan inte ens söka. Vi övriga belönas för vad man skulle ha gjort i alla fall: planlagt och byggt för en ökande befolkning. Frågan till är om han är nöjd med det sätt som byggbonusen fördelas på. 91 Statsrådet (MP): Ja, det måste jag säga. Den senaste byggbonusen fick 199 kommuner vara med och dela på. Detta har inneburit att en stor majoritet av de svenska kommunerna har bostadsförsörjningsplaner. Det är egentligen ett lagkrav att alla ska ha det. Men bara var det mindre än en tredjedel som hade planer, som innebar att vi byggde bostäder i . Detta är ett av kraven för att kommunerna ska få del av byggbonusen. Ett annat krav är att man bygger bostäder. Jag har lite svårt att se varför de som inte vill eller kan bygga bostäder ska få del av en bonus som är ett stöd just för att man ska bygga. 92 (C): Det är intressant att bostadsministern tar upp frågan om uppföljning. Det visar ju sig att inte ställer något som helst krav på återredovisning av vart pengarna har gått. Det handlar om att man har gett ett startbesked som inte alls behöver spegla det verkliga boendet. Det kan handla om att man har sagt att man ska göra åtaganden när det gäller asylmottagning, som man inte har levt upp till. Mycket av byggbonusen betalas ut till kommuner utan att de har levt upp till sina åtaganden. Tycker ministern att detta är okej? 93 Statsrådet (MP): Jag kan acceptera kritik där man säger att vi gör för lite, att vi borde ställa tuffare krav på kommunerna och att vi borde satsa på att stödja ännu mer byggande. Men jag har svårt att förstå denna kritik. Det vi gör i regeringen bidrar faktiskt till att kommunerna satsar på att bygga. Det handlar om att ge dem resurser för att anställa människor som kan hantera plan- och byggärenden. Investeringsstödet, som gick ut till 10 000 bostäder , innebär att fler kan få bostäder till rimliga hyror. Jag har svårt att förstå att det är det som är problemet. Kompetensförsörjningen i hälso‑ och sjukvården 94 (S): Min fråga riktar sig till socialminister och handlar om hälso- och sjukvården. Att hälso- och sjukvården fungerar är en oerhört viktig trygghetsfråga för våra medborgare. Att vi har utmaningar ser vi i stort sett i den debatt som förekommer inte minst i mitt län, . Det jag ser som ett oerhört stort problem gäller kompetensförsörjningsfrågorna. Hur ska vi klara av att rigga detta med tillräckligt många duktiga undersköterskor, sjuksköterskor och läkare? Kan vi inte få dem på plats är det nästan ingen vits med något annat vi gör. Därför vill jag fråga ministern: Vad gör regeringen för att säkra kompetensförsörjningen? 95 Socialminister (S): Tack, , för en oerhört viktig fråga! Detta är kärnfrågan när det gäller kvaliteten i hälso- och sjukvården och framför allt tillgängligheten. påbörjade regeringen utbyggnaden för att få fler barnmorskeplatser, undersköterskeplatser och specialistsjuksköterskeplatser. går vi vidare och bygger ut läkarutbildningen. Vi har också skjutit till medel för att sjuksköterskor ska kunna få studielön för att vidareutbilda sig. Vi behöver se till att vi har tillräckligt med kompetenta som kan anställas där de behövs. Vad som också sker är att vi skjuter till ytterligare till landsting för att de ska kunna förbättra arbetsvillkoren, anställa fler medarbetare och jobba med utveckling av personal och med arbetsmiljöfrågor. Detta är ett steg på vägen. Det kommer att vara ett mycket långsiktigt arbete som vi behöver göra tillsammans. 96 (S): Tack så mycket, ministern, för svaret! Jag tror att detta är en satsning som på lång sikt kommer att vara mycket mer betydelsefull än den satsning som vi tidigare hade: kömiljarden, som den förra regeringen införde. Ministern berörde det lite i sitt första inlägg , men jag tror att det kan vara bra om ministern förtydligar varför detta är mycket mer angeläget än en kömiljard. 97 Socialminister (S): Man kunde konstatera att den kömiljard som fanns för att öka tillgängligheten riktade sig mot symtomet, nämligen att vi hade köer. Men grundproblemet är att det saknas bemanning och att vi har ett generationsskifte i hälso- och sjukvården. Då går det inte att kasta pengar för att personalen ska springa fortare, utan vi behöver utbilda fler och se till att landstingen har resurser för att satsa på sin personal. Det är personalen som är själva hjärtat i hälso- och sjukvården och som vi ska värna allra mest. Regeringens initiativ för att gynna småföretagen 98 (S): Min fråga riktar sig till närings- och innovationsminister , och den handlar om våra svenska småföretag. De finns, som bekant, i alla branscher och i alla delar av landet. Jag kan exempelvis nämna besöksnäringen. Den ligger mig, som gotlänning, varmt om hjärtat. Det är en bransch som helt och hållet bärs upp av småföretag. vet vi att vi har betydande utmaningar, särskilt när det gäller trygghet, förenkling och möjligheter att anställa. Vi kan titta på besöksnäringen som bransch. av restaurangföretagarna har färre än 20 anställda. Och det är de små företagen som skapar nya arbetstillfällen. Min fråga till närings- och innovationsministern blir därför: Vilka initiativ har regeringen tagit för att de små företagen i alla branscher runt om i hela landet ska kunna växa och utvecklas? 99 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! behöver verkligen fler växande företag. Inte minst är en del av där småföretagandet är sprudlande. Just nu har vi en ganska positiv utveckling. Många småföretag har planer på att växa och expandera. Sju av tio säger att de vill expandera. Deras största hinder är faktiskt kompetensförsörjningen: att de inte hittar rätt personer för att kunna växa och anställa. Därför gör vi stora utbildningssatsningar. Småföretagen i kan bli en integrationsmotor, skulle jag vilja säga, när det gäller att ta vara på alla som har kommit till . Men vi gör också riktade insatser. Vi jobbar med ett digitaliseringsprojekt för att förenkla inte minst för restaurangbranschen och besöksnäringen. Vi jobbar med skatteförändringar, så att alla som är ensamföretagare och som anställer sin första medarbetare kan få en skatterabatt på , när man växer som företag. Vi har jobbat med att korta betaltiderna. Vi jobbar med trygghet i uppstartsfasen för företagarna, så att de kan behålla sin SGI . Och vi jobbar med finansiering. 100 (S): Ja, det sprudlar i de svenska småföretagen, inte minst på landsbygden. Jag skulle vilja fördjupa mig lite grann i det. Hur säkerställer vi att de satsningar som vi nu gör gemensamt och som vi fattar beslut om i denna kammare verkligen når ut i hela landet, så att denna utveckling kan synas också på den svenska landsbygden? 101 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Jag tror att en viktig del är att staten har en speciell roll på landsbygden. Det gäller inte minst , som finns över hela landet och som sköter mycket av utlåningen när bankerna inte riktigt finns där och kanske inte orkar hela vägen. Vi har ökat möjlighet att låna ut till små och medelstora företag. Det är en viktig del. När det gäller Norrlandslänen, om jag får byta perspektiv, har vi nu tillfört Norrlandsfonden nya pengar, så att man kan jobba med riskkapital och växande företag. Detta är två exempel på hur vi kan få fler växande företag i hela landet och på landsbygden. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:52 Redovisning av verksamheten i och 2017 med anledning av prop. 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner 2017/18:3955 av m.fl. (V) 2017/18:3960 av och (SD)