prot · H50963 · 2018-01-30 00:00:00 — Jag skulle gärna vilja höra ett litet förtydligande om just problemet att det för blir en besparingseffekt, eller fördyring för kunderna, om man tar in tjänstebilarna. 123 (MP): Jag avslutade mitt förra anförande med att säga att det finns risk att denna bransch är på väg att slås ut. En idé var att man skulle få bättre konkurrens, men kanske inte att man skulle slå ut företagen. Jag vill ge ytterligare ett exempel på saker som jag har lärt mig vid besök hos detta företag. Jag talade förra gången om nya bilar. Men det går också att få stöd och bidrag till en begagnad bil. Men då ställs det ganska specifika krav på bilen. Den får inte vara äldre än , den får inte ha gått mer än 6 och den ska ha en hel del avancerad förmonterad utrustning för att ska ge bidrag. När anpassningsföretaget då gör en sökning för att hitta en sådan bil hittar man i en del fall bara ett enda exemplar på begagnatmarknaden i hela landet som uppfyller kraven. Det är alltså inte så lätt för den som vill försöka komma undan med en lägre initial kostnad. Det verkar inte heller fungera. Jag blir mycket glad över att höra att ministern är engagerad i frågan och verkligen vill följa upp detta. Jag tror att det är bråttom. Därför hoppas jag att ministern tar tag i denna fråga ganska snabbt. Här finns nämligen stora problem, som interpellanten och jag har försökt påpeka, med att de som behöver bil blir sittande med en bil som inte är trafiksäker. Dessa stora fordon är oftast inte testade på samma sätt som personbilar och kan, även om de är nya, faktiskt ha sämre trafiksäkerhetsegenskaper än vad de har haft tidigare. Det kan också vara svårigheter att få gamla fordon reparerade med detta nya regelverk. Det finns alltså många saker att ta tag i. Jag hinner inte ta upp så mycket mer, men jag hoppas verkligen att ministern tar tag i denna fråga så att det inte går för långt. Då har vi ingen sådan näring kvar. 124 Statsrådet (S): Jag tror att första gången som jag privat kom i kontakt med denna fråga och förstod att det är en viktig fråga var när jag läste tysk grammatik på 60-poängsnivå. Sådant har jag roat mig med i livet. Då träffade jag en kamrat som hade råkat ut för en svår bilolycka. Icke desto mindre hade han med sina mycket omfattande funktionsnedsättningar en anpassad bil som var en mycket viktig förutsättning för att vi skulle kunna göra kul saker efter studierna. Vi hade väldigt roligt och många samtal om tysk grammatik i denna bil. Detta tror jag öppnade ögonen för mig när det gäller vilken stor skillnad detta kan göra i en ung människas liv i detta fall. Men det kan det också göra för någon som är äldre och ska ta sig till jobbet eller vad det kan vara. Det är ingen tvekan om det. Det var också för att detta är viktigt som vi gjorde förändringen och för att detta behöver moderniseras. Jag redogjorde för vilka grunder som fanns för dessa förändringar, som är ganska viktiga principer, och som vi också delade. Sedan kommer man ganska snabbt in på teknik och detaljer. När det gäller denna förordning är det som har i uppdrag att enligt denna förordning om bilstöd göra utredningar av förekomsten av en viss utrustning på marknaden. Hur denna analys exakt ska gå till ska de bestämma och inte jag, eftersom är expertmyndighet på detta område. Men de utgår från köpbeteenden när de tar fram sitt underlag, och de tittar därmed på vilken sorts utrustning som är normalt förekommande i de bilar som säljs i . Där ingår både privatbilar och tjänstebilar. Det finns säkert andra modeller som skulle innebära för- och nackdelar för olika parter. Men man menar att det inte är rimligt att plocka bort just tjänstebilar ur underlaget. Tjänstebilar säljs ofta . Då kan de vara mycket intressanta för denna målgrupp med bilstöd, eftersom dessa bilar ofta är utrustade med modern teknik. Min poäng är helt enkelt att jag inte är expert på detta, utan det är . Varken eller vill sätta några käppar i hjulet för ett genomförande av denna reform. Som jag sa följer jag gärna upp dessa delar. Det är också rimligt att man gör det när lagstiftningen har varit i kraft ett tag. Men framför allt vet jag att dessa myndigheter själva vill göra det. De har också märkt att det finns en bra lagstiftning i grunden – det tycker myndigheterna – men de ser att dessa barnsjukdomar finns. Därför tar jag med mig detta. Vi återkommer helt enkelt till dessa frågor. 125 (L): Jag tackar statsrådet för detta. Vi kommer säkert att återkomma till varandra i denna fråga. Problemet med dessa så kallade listor, alltså med sammanställningar, är att när man tar in tjänstebilarna höjer man prisnivån till en premiumnivå av bilstandard i stället för att ha en standardnivå. Då petar man också bort en lång rad – jag struntar fullständigt i bilmärken och försäljare – möjligheter för enskilda och familjer att faktiskt köpa bilarna. Det är det som är grundtesen i problematiken. Det är därför som jag ber ministern att hålla ett särskilt öga på just detta. Jag säger detta för att förtydliga för dem som lyssnar. Sedan finns det också några övriga stödsystem som vi inte har diskuterat och som egentligen inte rör interpellationen men som är viktiga att nämna, eftersom de är kommunicerande kärl till bilstödet. Det gäller det nu nästan obefintliga mobilitetsstödet, som verkligen behöver ses som en möjlighet för ett fritt och rörligt liv för många människor. Det gäller parkeringstillståndens utformning och tilldelning, som hänger ihop med hur man som funktionsnedsatt kan använda sin bil på olika sätt. Det gäller naturligtvis även färdtjänsten. Alla dessa tre har dessutom bäring på personer , där gränsen för bilstödet går, och blir därför viktiga för dessa personer. Bilstödet räddar möjligheterna till ett fungerande liv, precis som ministern har varit inne på. Det räddar också familjer och karriärer. Låt oss nu gemensamt, statsrådet, se till att det fortsätter att göra det. Konsekvenserna av att fortsätta på den inslagna vägen tror jag är mycket allvarliga. Vi behöver snabbt räta upp detta till den intention som vi är helt överens om, inte minst för samhällsekonomin. Jag tackar statsrådet för en givande debatt och önskar både kansliet och statsrådet en god natt. 126 Statsrådet (S): Jag önskar interpellanten god kväll och tackar för engagemanget. Jag tackar även för hans inlägg. Jag vill påminna om att det system som lämnades verkligen inte heller var perfekt. Det var stora problem med det också, bland annat att bilarna behövde oerhört omfattande upprustningar. Det var inte heller ett rimligt system, och pengarna tog slut och så vidare. Om man genomför en sådan här reform, som är viktig för människors liv, får man dock även följa upp den och se till att den funkar. Jag tar med mig det och tackar för detta engagemang . Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:226 om fjärrstyrd flygledarverksamhet 127 Försvarsminister (S): har frågat mig dels om jag bedömer att exkluderingen av från fjärrstyrning konfirmerar Försvarsmaktens yttrande avseende fjärrstyrningens väsentliga påverkan på deras verksamhet, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att fjärrstyrningen inte ska medföra negativa konsekvenser ur ett försvarspolitiskt perspektiv och inverka negativt på den svenska försvarsberedskapen. huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Flygtrafikledning är en nödvändig komponent i Försvarsmaktens flygverksamhet. Försvarsmakten ställer krav på verksamheten utifrån militära behov, och ansvarar för att flygtrafikledning kan bedrivas utan störning för den militära luftfarten. ska samråda med Försvarsmakten innan verket fattar beslut som kan påverka Försvarsmaktens verksamhet. Detta samrådsförfarande är till för att tillvarata Försvarsmaktens intressen. Det är mot den bakgrunden som begärde samråd med Försvarsmakten om fjärrstyrd flygtrafikledning från av flygplatserna i , Åre , och . Av begäran framgår att det kommer att finnas en reservfunktion vid dessa flygplatser. Försvarsmakten har lämnat samråd till fjärrdrift av flygtrafikledningen för dessa flygplatser under förutsättning att en reservfunktion ska finnas i drift senast efter det att fjärrdriften av flygtrafikledningen har driftsatts på respektive flygplats. För att undvika att skapa en beredskapslucka mellan att fjärrdriften tas i bruk och att reservfunktionen är driftsatt kommer , enligt uppgifter från Försvarsmakten, att vidmakthålla flygtrafikledningsförmågan i de fysiska flygledartornen fram till dess att den reservfunktion Försvarsmakten krävt finns i operativ drift. Jag noterar att begäran om samråd inte omfattar fjärrstyrd trafikledning vid och att trafikledningen vid därmed fortsatt kommer att vara bemannad. 128 (M): Jag tackar försvarsministern för svaret. För att den som lyssnar ska förstå frågan vill jag berätta att regeringen ska flytta samtliga flygtrafikledare i , , och ned till . I denna debatt med försvarsministern tänker jag huvudsakligen uppehålla mig vid det som faktiskt berör Försvarsmakten, men för att den som lyssnar ska förstå helheten vill jag säga att det givetvis kommer att bli fler debatter på området – då med andra ministrar. Denna kväll debatterar vi dock som sagt det som rör Försvarsmakten. Det som är viktigt att komma ihåg är att beslutet gäller dessa fyra flygplatser och att det är det samrådet har gällt. Från början var ambitionen att ha med även , men då hade Försvarsmakten synpunkter. Som jag förstår det har man därför backat från detta. Men man bygger en anläggning i , och den är alltså påbörjad redan. Därifrån ska 20 flygplatser kunna flygtrafikledas. Personalen ska sitta i en byggnad i , och på 20 flygplatser runt om i – det är en stor del av den kapacitet vi har i när det gäller flygplatser, ska tilläggas – ska man ersätta människor med kameror. Människorna ska sitta i en byggnad i . Jag vill börja med att säga att jag absolut inte är någon militärstrateg – inte på något sätt. Men om man samlar en stor del av landets viktiga förmågor i en och samma byggnad, på en geografisk plats, tänker åtminstone jag mig att sårbarheten ökar. Som sagt: Bygger man kapacitet för 20 flygplatser på en och samma plats måste sårbarheten rimligen öka, som jag ser det. Försvarsministern kanske har en annan uppfattning, och då får han gärna berätta det i debatten. Jag har egentligen fyra frågor till försvarsministern. Den första är om ministern ser någon risk med att man samlar all denna förmåga i en byggnad på en och samma geografiska plats. Den andra frågan jag har till ministern är om han anser att detta beslut ökar eller minskar vår försvarsförmåga eller lämnar vår försvarsförmåga oförändrad. Den tredje frågan har också på något sätt bäring på detta, och det är om ministern har någon kunskap om hur mycket pengar sparar genom denna typ av åtgärder. Jag tänker mig nämligen att ett sådant här beslut har föregåtts av en del diskussioner i regeringen, och min sista fråga på detta tema är därför om försvarsministern eller någon annan minister har ställt den typen av frågor på något av regeringssammanträdena: Hur mycket pengar sparar man när man genomför denna förändring – om det nu inte är så att man tycker att detta är en förmågehöjande åtgärd? Jag nöjer mig där och ser fram emot att få svar på dessa fyra frågor under debatten. 129 Försvarsminister (S): Man kan välja många olika infallsvinklar i en sådan här debatt. Jag vet inte om det är partiuppfattning att de åtgärder som är på gång är sådant som borde stoppas eller läggas ned. Det vore intressant att få den kommentaren, för ibland kan det vara så att det är lätt att prata när man är i opposition och en annan sak när man sitter i regeringsställning. Jag vill även påminna om att det var den förra regeringen som öppnade för att lokala flygtrafiktjänster skulle kunna konkurrensutsättas. Det kan öppna för många olika typer av perspektiv här. Det som har varit viktigt för Försvarsmakten i sammanhanget, vilket jag instämmer i, är att det finns en reservfunktion och att denna reservfunktion kan träda i kraft om den ordinarie flygtrafikledningsförmågan inte fungerar. Jag redogjorde för detta i min inledning. Det är det som kan göra att man kan hantera denna typ av frågor i en eventuell krissituation, och det är en väldigt viktig del som Försvarsmakten har ställt krav på i sammanhanget. Det täcker alltså upp för Försvarsmaktens verksamhet och den typ av bedömningar de gör i sammanhanget. Jag tror att det är viktigt att kunna titta på en fredsrationell drift som också kan ersättas av en annan typ av drift i en situation av kris eller höjd beredskap. Det är alltså det man har garderat sig för. Jag vill också klara ut att det är som ansvarar för denna verksamhet även under höjd beredskap och i krig. Det är också just därför samrådsfunktionen med Försvarsmakten finns, för att samråd ska ske innan verket kan fatta beslut som kan påverka Försvarsmaktens verksamhet. Det är i detta samrådsförfarande som Försvarsmaktens intressen ska tillvaratas. Jag har uppfattat att detta ändå har fungerat på ett rätt smidigt och bra sätt. Det är så att säga det perspektiv vi kan ha från mitt departement i sammanhanget. Det är väl alltså så det ser ut. Vilka samtal och diskussioner som förs inom regeringen är dock ingenting jag tänker gå in på i offentligheten, utan det är diskussioner som stannar i det sammanhanget. 130 (M): Till skillnad från ministern tänker jag försöka hålla mig till det interpellationen egentligen handlar om och det jag vill fråga ministern. Men det är klart att man skulle kunna anlägga en mängd olika perspektiv på både det ena och det andra. Det är rätt omfattande förändringar man vill genomföra: Man samlar en stor del av de flygtrafikledare som finns runt om i landet. Man bygger alltså en funktion för 20 flygplatser i en och samma byggnad. Reservkapaciteten som ministern talar om, herr ålderspresident, är någon form av mobilt flygledartorn – någon form av glorifierad husvagn som ska stå ute på flygplatserna. I fara för kris eller krig ska man kunna flyga ut de flygtrafikledare som finns i till alla dessa orter ute i landet så att man kan bibehålla kapaciteten. Då får vi hoppas, herr ålderspresident, att vi blir ordentligt förvarnade, så att vi kan genomföra denna typ av manövrar. Anser ministern att det försämrar eller förbättrar vår försvarsförmåga och vår försvarsberedskap att man samlar så mycket viktig kapacitet på ett och samma ställe? Det är vad min frågeställning handlar om. Ministern kan välja att svara eller inte svara på frågan, herr ålderspresident, men jag tycker att det är rimligt att man som försvarsminister kan ha en synpunkt på detta. Jag skulle vilja återkomma till det som jag frågade ministern om, huruvida han ser någon risk med detta eller inte. Möjligen kan ministern svara att han inte ser någon risk med detta, och då får jag helt enkelt acceptera det svaret. Om man genomför förändringar tycker jag att det är rimligt att fråga hur mycket pengar man sparar på detta. Eller är det en försvarshöjande åtgärd att samla all denna kapacitet på ett och samma ställe? Ministern ställde en fråga till mig. Jag tänker svara på den frågan, för jag tycker att det är så man gör i en debatt. Jag har ställt några frågor till ministern för , och jag hoppas att han använder sitt nästa inlägg till att besvara någon av dem. Jag kräver inte att ministern på något sätt ska hålla med mig, men det är ju bra om man svarar på varandras frågor. Ministern frågade om det var min eller uppfattning som jag redogjorde för i talarstolen. Jag vill vara mycket tydlig med att jag ställer frågor till ministern som jag tycker är rimliga att svara på. Det bygger nämligen upp kunskap för att ett parti ska kunna fatta beslut. ställer jag dessa frågor till ministern. 131 Försvarsminister (S): Jag kan bara konstatera att den första frågan som ställde i sin interpellation har anknytning till dels om jag bedömer att exkluderingen av från fjärrstyrning konfirmerar Försvarsmaktens yttrande avseende fjärrstyrningens väsentliga påverkan på dess verksamhet, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att fjärrstyrning inte ska medföra negativa konsekvenser ur ett försvarspolitiskt perspektiv. Jag har redogjort för att är undantaget. När det gäller den andra delen har jag redogjort för att vi har en reservfunktion. Detta har jag sagt både inledningsvis i mitt svar och i repliken. Jag har också konstaterat att denna luftfartsverksorganisation handlar om en fredstida organisation och att vi har backup när det gäller hur vi ska hantera kris och höjd beredskap. och höjd beredskap kan se ut på väldigt många olika sätt. Detta är alltför omfattande för att gå in på här , men att bygga upp en parallellfunktion enligt den intention som Försvarsmakten har är ändå ett sätt att möta den kravbild som Försvarsmakten har ställt. Det tycker jag är en lösning som tydligt är i rätt riktning. Jag noterar att egentligen inte har någon uppfattning om detta. Det ställs en lång rad frågor som indikerar att man själv skulle göra på något annat sätt, men jag kan inte se att det egentligen finns någon sådan substans i det som säger. Förmodligen är sanningen att det skulle bli ungefär samma slutresultat i denna fråga om skulle sköta det hela. Men det är naturligtvis intressant att ställa frågor och ge en bild av att man själv skulle agera på något annat sätt i praktiken. Dessa frågor ser jag i stor utsträckning som förvaltningsfrågor där man inom försöker att hitta en rationalitet i en fredstida organisation men där man är lyhörd inför det som sägs från Försvarsmaktens sida. Jag har redogjort för den ordning som gäller, där man samråder med Försvarsmakten och tittar på hur det påverkar Försvarsmaktens verksamhet. Utifrån detta kommer man fram till lösningar, vilket är vad man har gjort i detta fall. Om inte mina svar passar förväntningar i sammanhanget är det väl som det är med den saken. Jag har dock redogjort för hur dessa ärenden har hanterats, och jag har gjort det utifrån de frågor som interpellationen inledningsvis handlade om. Jag har också redogjort för att jag inte anser att jag behöver kommentera interna resonemang i regeringen. Detta var någonting som i högsta grad gällde för de statsråd som representerade den förra regeringen. Eftersom jag själv ställde en del interpellationer vet jag att det var ungefär så de brukade förhålla sig, och det är väl också ett rimligt förhållningssätt. Det här är den bild jag har av ärendet. 132 (M): Jag måste ändå säga att det i ett demokratiskt land är rimligt att det valda parlamentet har möjlighet att ställa frågor till den regering som svarar inför . Jag tycker att det är rimligt att man har den ordningen. Det är ingenting märkligt med att riktar frågor av olika karaktär till regeringen. Det som jag däremot tycker är märkligt, herr ålderspresident och ni som möjligen lyssnar på debatten i denna sena timme, är att ministern väljer att inte svara på relativt enkla frågor. Huruvida en åtgärd som är rätt omfattande i denna del ökar eller minskar försvarsförmågan tycker jag är en fråga som det är rimligt att en försvarsminister ska kunna svara på. Jag noterar dock att jag inte kommer att få något svar på detta, och det får väl vara i sin ordning. Ett icke-svar, herr ålderspresident, är dock i någon mån också ett svar i det avseendet. Den andra frågan gällde hur mycket pengar detta sparar och om man har diskuterat dessa frågor inom regeringen. Jag har full respekt för att försvarsministern inte vill röja interna diskussioner, men han hade ändå, herr ålderspresident, kunnat delge huruvida det på detta sätt finns några stora pengar att spara på detta område. Jag tror, herr ålderspresident, att man gör stora förändringar. Frågan är hur mycket pengar man sparar och hur mycket flygsäkerhet man får för detta. Blir den bättre eller sämre? Ökar eller minskar man försvarsförmågan? Det är ett pussel man kan lägga för att se om man ska vara för eller emot. Jag tror inte att det finns någon som är emot teknikutveckling i sig, men frågan är hur pusslet ser ut. Jag får tacka för att försvarsministern i denna debatt genom sina icke-svar har klarlagt att det inte finns särskilt mycket att bidra med från Försvarsmaktens sida vad gäller detta område, åtminstone inte via försvarsministern. 133 Försvarsminister (S): Jag har aldrig nekat någon att ställa en enda fråga. Om svaren inte passar interpellanten kan man naturligtvis kritisera det. Det som jag har redogjort för är ett sätt att lösa de eventuella problem som kan uppstå i samband med att man får en fjärrstyrning av flygtrafikledningen. Det är det sätt som har blivit resultatet av denna process mellan och Försvarsmakten. Det handlar dessutom om hur man klarar att ha en sådan funktion i samband med en krissituation eller en situation där höjd beredskap råder. Resultatet är också att det inte blir något glapp när det gäller beredskapen. Om man är överpolitiserad i framtoningen, och om det viktiga är att klämma åt någon i en diskussion, kan man alltid hålla på med en lång rad frågeställningar där intrycket blir att man aldrig blir nöjd. Jag kan konstatera att vi utifrån de förutsättningar som råder har löst problemet och att det är så man kommer att jobba vidare med det här. Jag kan också konstatera att egentligen inte har någon annan uppfattning – i varje fall har ingen sådan redovisats här, utan det är en lång rad frågor som har ställts. Det är väl också så att det ska ses ur ett totalförsvarsperspektiv att en civil myndighet också har att tillhandahålla dessa tjänster i en situation där kris och höjd beredskap råder. Det finns alltså ett totalförsvarsperspektiv. Vi jobbar nu med att utveckla totalförsvaret i , och vi måste se till att sådana här funktioner är robusta och fungerande . Då handlar det om att kunna balansera fredstida rationalitet mot hur vi hanterar kris och höjd beredskap. Jag anser att jag utifrån de två frågor som ställdes i interpellationen har kunnat leverera relevanta och fungerande svar. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:80 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag 2017/18:82 Personalliggare i fler verksamheter 2017/18:86 Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden 2017/18:87 Åsnens nationalpark § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:339 Svarta körskolor av (M) till statsrådet (S) 2017/18:340 Krafttag mot svarta körskolor av (M) till statsrådet (S) 2017/18:341 Kvarkenfärjan av (M) till statsrådet (S) 2017/18:342 Antalet handledartillstånd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:343 Säkerhet inom flygledning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:344 Besparingar kring fjärrstyrning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:345 Snöröjning i av (M) till statsrådet (S) 2017/18:346 Ökad sårbarhet vid centraliserad flygledning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:347 och företagsklimatet av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:348 benämning av kristna församlingar av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:349 EU-trailer på hala vägar av (M) till statsrådet (S) 2017/18:350 Styrelsearvoden av (M) till finansminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:662 Läkarbrist samt ändrad praxis gällande utvisning av arbetskraftsinvandrare av (M) till statsrådet (S) 2017/18:663 Direktimport för privat konsumtion av (SD) till finansminister (S) 2017/18:664 Omlokaliseringen av Sidas verksamhet av (KD) till statsrådet (MP) 2017/18:665 Förlegade papperskvitton av (M) till statsrådet (S) 2017/18:666 Klinisk läkemedelsprövning av (M) till socialminister (S) 2017/18:667 Barns rätt till båda sina föräldrar av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:668 Brandskydd i äldreboenden av (KD) till statsrådet (MP) 2017/18:669 Kömiljarden av (M) till socialminister (S) 2017/18:670 Narkotikapolisens krav på familjeklassning av (M) till socialminister (S) 2017/18:671 Finansieringen av Unrwa av (M) till statsrådet (MP)