prot · H60916 · 2018-11-14 00:00:00 — handlar hela inlägg i den här debatten om motsatsen, att minska oberoendet. De vill ha kortare budgetperioder, kortare tillståndsperioder och vetenskapliga råd som ska göra en granskning. Det är en mängd förslag som faktiskt pekar på att har ett lågt förtroende för public service. Det är förslag som minskar oberoendet. säger att man måste öka oberoendet om man vill höja förtroendet för public service. Hur hänger dessa två saker ihop? 22 (SD) replik: Vi lever i en föränderlig värld. Vi vet inte vilken teknisk utrustning vi kommer att ha eller hur den tekniska utvecklingen kommer att se ut om sex, åtta eller . Därför vill vi inte låsa fast oss i långa sändningstillstånd, utan vi vill ha så korta sändningstillstånd som möjligt för att public service-bolagen ska kunna hänga med i utvecklingen. Jag tycker att det är tråkigt att man vill låsa sig vid en viss teknisk utveckling . Vi vet inte vad vi har på skrivbordet . Det är därför vi säger nej till detta. Vi har en kontinuerlig dialog med public service-bolagen, vilket jag tror att alla vi kulturpolitiker har. I denna dialog prövar vi våra förslag för att se vad bolagen tycker om dem, om förslagen är trovärdiga och om bolagen kan gå med på dem. Detta görs för att höja förtroendesiffrorna ännu mer och för att säkerställa att oberoendet verkställs. Vi gör detta för siffrornas skull. Vi gör det för att publiken ska känna tillit. Vi gör det för att förlänga det armslånga avståndet mellan oss och public service-bolagen. Det är därför vi går fram med de förslag vi har. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Att inte ha tilltro till en dialog eller till den tekniska utvecklingen är inget jag står för. Jag tror på det här, och därför lägger vi fram dessa förslag. Jag tror verkligen på att de förslag som vi lägger fram, om bland annat en ny utredning, kommer att leda till höjda förtroendesiffror för bolagen och att public service-bolagen får ett större oberoende. 23 (V): Det känns mycket bra att vi kan ta ett viktigt steg i att säkra en fortsatt stark finansiering för public service-bolagen , och . Det handlar om det vi också benämner tv och radio i allmänhetens tjänst. Det är en vacker och tung uppgift. Det kan inte nog betonas hur viktigt detta uppdrag är, att vara till för folket och inte de makthavare som styr här i , i eller i det privata näringslivet. Demokratin behöver oberoende starka röster som kan och vågar granska och utmana makten. Den rollen kan såväl privata som offentliga aktörer ha, men i dagens debatt kommer vi att fokusera på hur vi kan säkerställa att just SVT, och UR kan fortsätta vara de rösterna . Det gamla finansieringssättet har kommit till vägs ände. När allt fler väljer bort den traditionella tv-apparaten blir det för få som ska bära kostnaden. Så enkel är matematiken. Radio- och tv-avgiften har behövt höjas för att täcka finansieringen. Och ju dyrare det blir, desto fler riskerar man att tappa ur systemet. Det har varit en negativ spiral . Vilken modell som skulle kunna vara bättre och som kan bryta den här spiralen har diskuterats och utretts . Vi i är nöjda med det förslag vi har att ta ställning till om en ny public service-avgift som alla med en förvärvsinkomst är med och betalar. Självklart kunde den vara lite mer progressiv i sin utformning – det är en stor andel av befolkningen som kommer att betala maxavgiften. Det är dock glädjande att de med riktigt låga inkomster och studerande med enbart CSN-bidrag kommer att slippa avgift och att ensamhushåll får en halverad kostnad. Detta är en bra kompromiss som har ett brett stöd i . På så sätt kan vi freda verksamheten. Den konstruktion som den parlamentariska kommittén med representanter från alla partier kommit överens om garanterar att public service-avgiften hålls åtskild från resten av budgetarbetet. För har det varit ett grundläggande krav för att skydda verksamheten från politisk inblandning. Talare före mig har på ett tydligt sätt synliggjort vad en sådan inblandning har lett till i andra europeiska länder. Det nya finansieringssystemet innebär också en förändring i synen på bolagens roll. Det finns medborgare som menar att den som inte ser på SVT eller lyssnar på inte ska behöva vara med och betala för public service. I propositionen vi tar ställning till finns en tydlig och fin formulering där man beskriver SVT, SR och UR som ”en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte”. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Public service fyller alltså en funktion för oss alla. Jag tror att de flesta kan enas om vikten av snabb och tillgänglig trafikinformation, som sker via radio. Jag tror också att många inser värdet av att bolagen har ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om kriser. Som västmanlänning har jag vid de två senaste stora bränderna varit väldigt tacksam över den rapportering som skett. Det handlar om uppdraget att vara en del av krisberedskapen och totalförsvaret. Vi får också ett bättre samhälle när människor på ett sakligt sätt blir informerade om aktuella händelser och forskning. Man får kunskap om saker man inte ens visste att man ville veta mer om. Vi får en livskraftigare demokrati. Bolagens uppgift att spegla hela landet, stötta svensk film och producera program på minoritetsspråk är andra viktiga delar som bidrar till att utveckla samhället och individer i positiv riktning, menar vi. Att public service-bolagen genomför sitt uppdrag på ett bra sätt visar det starka förtroende befolkningen har för dem. Det visar mätningarna år . menar att förslaget om en ny avgift och fastslagna tillståndsperioder kommer att ge bättre förutsättningar för långsiktig planering. Vår förhoppning var att de flesta partier skulle kunna enas kring riktigt långa perioder, då det också stärker oberoendet och möjligheten för bolagen att göra investeringar och staka ut vägen i det nya medielandskapet. Jag litar på att kunskapen om teknisk utveckling är hög inom public service-bolagen. Jag beklagar att kulturutskottet inte kunde enas om att den första perioden för det nya tillståndet skulle bli för att sedan övergå till åttaåriga tillstånd. De borgerliga partierna och har i stället enats och med hänvisning till just teknisk förändring. Jag menar att det är bolagen som bäst kan avgöra vilka investeringar som ska göras och hur den utvecklingen ser ut framöver. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 2 från , och , vilken handlar om just detta. I övrigt ställer jag mig bakom betänkandet. 24 (KD): Frågan om finansiering av tv-avgiften har varit uppe i . var tidigt ute och föreslog en annorlunda finansiering, ungefär som den vi ska besluta om . är vi alltså framme vid det viktiga och historiska beslutet. It always seems impossible until it’s done, för att citera . För den oinvigde kan jag säga att public service-företagen är tre till antalet: , och Utbildningsradion. Det kallas också radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är som beslutar om uppdraget och regeringen som sätter ramarna. I inledningen till det nuvarande sändningstillståndet kan man läsa: ”Verksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället.” Man kan säga att public service-företagen vilar på fyra hörnstenar: en ägandeform skild från staten, finansiering från folket, reglering genom och sist men inte minst opartiskhet i utbudet. Den senast uttalade visionen från lyder: ”Vi vill bidra till ett där alla är mer nyfikna.” Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Public service-bolagen får 8 miljarder att använda i sin verksamhet. Pengarna har tagits in via fakturor från Radiotjänst i , Rikab. Det här känner naturligtvis alla igen. Det nya förslaget avser en avgift som kan jämföras med begravningsavgiften, som administreras av . Maxnivån för en person är . Där slår man i taket. Det handlar om en inkomst på under 14 000. Alla som är och uppåt och har beskattningsbar inkomst omfattas. Vad ger då det här nya systemet? I jämförde man med de inkomster som skulle ha kommit in med lönenivå om man hade haft det här systemet. Man hamnade då på drygt 8 miljarder, så det blir ungefär samma nivå. Som anförde kan problem uppstå när vi – förhoppningsvis – får allt fler i arbete; det kommer också att kunna bli ett överskott någonstans, så att det här på något sätt skulle behöva balanseras. Ensamhushållen är de mest gynnade i sammanhanget. ser med tillfredsställelse på den breda enighet som råder i när det gäller betydelsen av public service. Det uppdrag som utförs av , och Utbildningsradion är, som flera här har uttryckt, viktigt och grundläggande för vår demokrati och vårt öppna samhälle. ”är för ett oberoende public service som kan tillhandahålla oberoende och saklig nyhetsförmedling, djupgående och objektiv granskning samt ett brett och högkvalitativt kulturutbud och folkbildning”, som det står i vår motion. Vi har länge föreslagit att dagens radio- och tv-avgift ska ersättas med en individuell avgift som tas in via och att Rikab därmed ska läggas ned, som avgiftsmodellen inte får påverka public services oberoende negativt. Vi ser också mot bakgrund av dagens snabba teknikutveckling att det behövs en modern och teknikneutral finansieringsmodell för public service. Vi vet att SVT inför valet var svenska folkets viktigaste informationskälla. Flera miljoner tittade på debatterna på SVT. Nio av tio tittar på något SVT-program . Genomsnittssvensken ser på SVT . De globala bolagen är i flera fall giganter, som till exempel Google och Facebook. Deras reklamintäkter är lika stora som alla tidningars reklamintäkter i tillsammans. Det räcker att de ändrar lite i sitt programutbud från sin bas någonstans så påverkas mediearbetet i hela . Ett av ledorden i den parlamentariska public service-utredningens betänkande är ”legitimitet”. En förändrad finansieringsmodell måste upplevas ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Därför är information, inte minst den som ges här , väldigt viktig. ställer sig bakom förslaget till ny finansiering av radio och tv med de motiveringar som anges i utredningen, men vi har dessutom ett antal synpunkter och avvikande meningar. sköter Radiotjänst i både intagning av radio- och tv-avgift och utförande av avgiftskontroller. För denna uppgift avsätts en del av radio- och tv-avgiften. När Radiotjänst nu läggs ned är det rimligt att dessa medel återgår till avgiftsbetalarna och därmed bidrar till en sänkning av avgiften. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Vi kristdemokrater har också uttryckt i kommittén – jag vill tacka , som var vår representant – att vi är negativa till att förslaget kan ge en hög kostnad per hushåll i de fall där familjer har hemmaboende barn som arbetar. Om mor och far och säg två barn arbetar blir det en ganska dryg kostnad för hushållet. Mot bakgrund av de ökade intäkter det medför att avgiften tas in via skattsedeln samt den ökade effektiviteten borde finansieringsmodellen kunna konstrueras på ett delvis annorlunda sätt för att tillgodose att hushåll med hemmaboende barn som arbetar inte drabbas så hårt. Detta skriver vi också i vår reservation. Vi menar även, till skillnad från kommitténs förslag, att det är viktigt att se över och begränsa möjligheten till sponsring, som förekommer i vissa programproduktioner. Vi menar att detta är viktigt för att ytterligare stärka förtroendet för public service-bolagens oberoende. Att SVT får sända 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt, men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. har SVT sänt sponsringsinslag vid ca 500 eller upp till 600 enskilda sändningar. Vid varje sändning visas sponsring från ett flertal aktörer, ibland under sändningen. Detta är i grunden ett problem. Att man i en sändning täcker över varumärken på kläder och skyltar för att i nästa sändning mata ut uttalade sponsringsinslag riskerar att skada bolagets trovärdighet och rimmar illa med kravet om kommersiellt oberoende. menar att det är viktigt att se över möjligheterna till sponsring för SVT. Vi menar att det här är viktigt för att ytterligare stärka förtroendet för public service-bolagens oberoende. För att kunna motivera den föreslagna finansieringsmodellen behöver vi också skapa strukturer runt public service för att garantera oberoendet. Oberoendet är en av hörnstenarna för public service. är en mycket viktig del av det och bör ha styrka i sitt arbete. finns för att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Vem som helst kan anmäla ett program till , till skillnad från , där bara den som anser sig själv utsatt för publicitetsskada kan anmäla. undersöker om innehållet i bland annat , och Utbildningsradions radio- och tv-program uppfyller vissa krav på bland annat saklighet och opartiskhet. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bland annat att högre krav bör ställas på att de beslut som meddelar alltid ska vara motiverade. Där brister det inte sällan vad gäller avslagsbesluten. Det bör vidare ställas högre krav på handläggning av ärenden som anmälts dit. Det finns starka skäl för att ska åläggas ett tydligare utredningsansvar än vad nämnden har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Det är inte rimligt att utgå från att den som anmäler ett program till alltid kan förväntas känna till exakt vilka omständigheter som är relevanta för nämndens fortsatta prövning. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service fäller ett programföretag för att inte ha följt reglerna om opartiskhet och saklighet leder det i regel endast till att programföretaget offentliggör beslutet. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör, i enlighet med vad som jag här har sagt, förtydligas. Utgångspunkten bör vara att det ska få samma framskjutna placering som det inslag som föranledde fällningen. Mot bakgrund av det bör regeringen se över uppdrag i syfte att ta fram åtgärder för att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. Jag yrkar bifall till reservationerna som KD står bakom, det vill säga 5, 9 och 11. 25 (MP): En mångfald av oberoende medier är nödvändig för att demokratin ska fungera på ett bra sätt. I när den fria pressen på alltför många håll i världen är satt under tryck är det viktigare än någonsin att värna medierna och den fria journalistiken. Alla människor oavsett var i landet de bor ska ha tillgång till allsidig nyhetsförmedling av hög kvalitet så att var och en självständigt kan bilda sig en uppfattning om samhället utifrån fakta och kunskap. Journalistiken är också ett viktigt skydd mot maktmissbruk och korruption. Genom att fria medier granskar dem som har makt i samhället får allmänheten insyn i maktutövningen, och missförhållanden kan avslöjas och ansvar utkrävas. Det är uppenbart att journalistiken är avgörande för att demokratin ska kunna hållas vital. Public service har här en unik roll och ett särskilt ansvar. Med sina breda uppdrag, som rymmer både nyhetsverksamhet och ett omfattande kulturuppdrag och riktar sig till hela befolkningen, fyller den centrala behov i samhället. Det blir extra tydligt när samhället befinner sig i kris. , när det rasade som mest 50 bränder på olika platser i , var det helt avgörande att medborgarna nåddes av information . Public service är med andra ord en kollektiv nyttighet som har ett demokratiskt värde för hela samhället och ska därför finansieras av alla. Jag är också glad över att public service-bolagen år fortsätter att ha ett mycket högt förtroende hos det svenska folket. Det förtroendet är avgörande för att , och Utbildningsradion ska lyckas med sitt uppdrag att fortsätta vara oberoende röster som når ut i hela landet. Den snabba medieutvecklingen och digitaliseringen har förändrat förutsättningar för alla traditionella medier och även public service. I det nya medielandskapet finns en uppsjö av medier, informationskanaler och sociala medier, och medievanor har också förändrats. När allt fler hushåll tar del av nyheter, filmer eller konserter via olika internettjänster som SVT Play eller SR Play och andelen hushåll som har en tv-apparat minskar så minskar också andelen hushåll som betalar tv‑avgift. Dagens avgiftssystem kommer därför inte att fungera . ligger kulturutskottets betänkande om att införa ett nytt finansieringssystem för public service till beslut för . Det innebär att tv-licensen från avskaffas och ersätts med en avgift som tas in via skattsedeln men betalas ut till programbolagen helt vid sidan av statsbudgeten. Det är mycket glädjande att det finns en bred politisk enighet om att det nya systemet ska vara långsiktigt stabilt, legitimt och värna oberoende för programföretagen. Genom public services verksamhet säkrar vi också att det finns medier i vårt land som kan nå hela befolkningen utan att vara beroende av ett fåtal stora internetplattformar med säte utanför EU. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Regeringens samtliga förslag syftar till att höja public services integritet, inte minst förslaget om att programföretagens verksamhet ska ligga fast . Vi ser därför inte att en övergångsbestämmelse om sändningstillstånd , som allianspartierna har röstat igenom i kulturutskottet, skulle tjäna sitt syfte. Vi menar att det är av yttersta vikt att riksdag och regering visar tilltro till programföretagens förmåga att inom ramen för det nya finansieringssystemet planera och hantera verksamhetens inriktning och omfattning . Med en sexårig övergångsbestämmelse fördröjs i stället programföretagens förutsättningar till långsiktig planering. Den snabba takten i förändringar på medieområdet, som nämnts här tidigare, är inte ett tillräckligt starkt argument mot en tioårig övergångsbestämmelse. Att hantera det föränderliga medielandskapet är i första hand ett uppdrag för programföretagen. Värt att nämna i sammanhanget är att BBC har tioåriga sändningstillstånd. Det finns en politisk enighet om att framöver förlänga sändningstillstånd till . Tillsammans med en första tioårig tillståndsperiod skulle programföretagen få stabila och förutsägbara ramar för sin verksamhet. Det skulle också markera väl att vi går in i ett nytt finansieringssystem. ställer sig bakom propositionen och reservation 2. 26 PER LODENIUS (C): Vi har att ta beslut om hur public service ska finansieras och hur public services oberoende kan stärkas. Ett oberoende public service är viktigt för vårt lands demokrati. För att vi ska ha en fungerande demokrati behöver vi som bor i landet vara engagerade och deltagande, inte minst för att bevaka och följa med i vad vi beslutsfattare på olika positioner beslutar och då också kunna vara med och påverka besluten. För att kunna vara engagerad måste man också vara informerad. Därför behöver vi ha både public service och kommersiella medier, sida vid sida. En förutsättning för att vi ska ha en levande demokrati är att det finns tillgång till oberoende medier med resurser, möjligheter och kompetens att producera och visa granskande journalistik. Public service har en särskild roll i detta medielandskap, nämligen som en aktör med stor integritet och som är oberoende av politisk styrning och kommersiella intressen. Detta är självklart en balansgång och ett uppdrag som måste prövas och utvärderas. Public service finansieras genom en avgift för de hushåll som har en tv-apparat. Medielandskapet liksom tekniken utvecklas och har genomgått något som skulle kunna betecknas som en revolution. Att ta del av public services innehåll sker inte längre enbart via en fast tv-apparat i hushållet eller en radioapparat via FM-nätet. Nej, tar man del av public service på många olika sätt och mer individualiserat . Man använder mobil, läsplatta eller dator och väljer själv när och var man ska ta del av utbudet. Man är inte längre bunden av en programtablå när man ska ta del av det program eller inslag som man är intresserad av. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Detta innebär också att tv-avgiften som finansierar public service har spelat ut sin roll eftersom tv:n är en förutsättning för att ta del av utbudet. Från att tidigare ha varit knutet till hushållets gemensamma tv‑apparat, anpassat efter programtablån, har tittandet och lyssnandet blivit en tydligare individuell angelägenhet. Därför är en individuell public service-avgift det naturliga steget att nu ta. Det är också något som har önskat och drivit . Frågan som trots allt finns är varför jag ska betala fast jag inte ser på SVT eller lyssnar till . Den frågan är viktig att lyfta fram. Mitt svar är egentligen detsamma som jag inledde mitt anförande med: Ett oberoende public service är viktigt för vårt lands demokrati. Även om du inte aktivt tar del av innehållet i public service fyller det en funktion för dig. Genom ett oberoende public services granskningar av makten och samhället värnas demokratin, till nytta för alla som bor här. Den kultur och underhållning som public service-bolagen producerar och förmedlar ger också en bild av samhället och en möjlighet att stärka det. ger det också en möjlighet för olika grupper i vårt samhälle att få ta del av sin egen historia och kultur. Det är även en möjlighet att öka kunskapen och förståelsen. Public services breda uppdrag är en förutsättning för att också fortsättningsvis vara relevant i vårt samhälle och i det snabbt rörliga medielandskapet. Här vill jag också särskilt lyfta fram UR, Utbildningsradion, som också nämnde, som med sitt unika uppdrag att utbilda och bilda utgör en viktig del av public service. Den finansieringsmodell av public service som vi har med en tv‑avgift är omodern. I grunden är det också en orättvis avgift. Den betalas per hushåll oberoende av hushållets storlek eller gemensamma inkomst. Den är också knuten till tv-apparaten, vilket gör att jag även om jag väljer att inte ha en tv i mitt hem ändå har möjlighet att ta del av public services utbud via andra tekniska hjälpmedel. Dessutom är public service, som jag lyft fram tidigare i mitt anförande, viktigt för oss alla oberoende av om man tar del av dess utbud eller inte. Den public service-avgift vi har att besluta om och som ska börja gälla är därför en naturlig och riktig väg att gå. Den innebär också att en ensamstående förälder kommer att betala hälften av vad man betalar med dagens avgift, medan en familj med två inkomster kommer att betala motsvarande dagens avgift. Ytterligare en aspekt i denna fråga är att vi i och med detta beslut underlättar för företagare. kräver vi av tv-handlare att de ska rapportera in namn och adress till Radiotjänst på den de sålt en tv-apparat till. Genom den individuella public service-avgiften kommer detta inte längre att vara nödvändigt. I utredningen som ligger till grund för regeringens förslag och utskottets beslutsunderlag om en långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service föreslår man att tillståndsperioderna för public service-företagen ska vara åttaåriga. Tanken är att tillståndsperioden ska inledas som det hålls ordinarie riksdagsval. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Genom denna utformning av tillståndsperioden stärks public service-bolagens oberoende. kan ses som för tillståndet, inte minst med tanke på den snabbt föränderliga mediemarknaden. Alternativet skulle dock vara ett fyraårigt tillstånd, vilket inte skulle trygga och stärka oberoendet. Åttaåriga tillståndsperioder ger alltså företagen förutsättningar att säkra långsiktighet och stabilitet, inte minst i med många osäkra faktorer.