prot · H60931 · 2018-12-17 00:00:00 — Det har inte gått beordrade mer än tio stridsflygplan till för att hantera den förväntade provokationen från . Jag skulle kunna fortsätta att exemplifiera här på många sätt, men jag avhåller mig från att göra det. Det är reservationerna som normalt sett syns i ett betänkande. Här står jag helt utan några reservationer. Jag hade planerat att yrka bifall till två sådana. Den första handlade om punkt 3, nämligen regeringens vilja att få en in blanco-fullmakt att sälja av fullt fungerande, betalda och beprövade JAS Gripen 39 C/D. Att göra det i det rådande omvärldsläget, mitt under att landet befinner sig i en ombeväpning till ett nytt stridsflygplan, hade varit minst sagt äventyrligt. Liberalerna säger inte nej till varje form av export av begagnad försvarsmateriel, men vi anser att regeringen ingående måste förklara för utskottet vilka bevekelsegrunder man i det enskilda fallet kan ha för detta. Jag är mycket nöjd med att utskottet i enighet avslog den här begäran om bemyndigande. Liberalerna hade också motionerat om att regeringen skulle redovisa livscykelkostnaden för luftvärnssystemet . Även detta fann utskottets gillande. Mindre nöjd är jag dock med de beskrivningar som regeringen gör i sin skrivelse där man lakoniskt konstaterar att det ryms inom ram men också tillägger att efter 2021 kommer vi att behöva prioritera för att klara av uppdateringar av systemet. Genom att en livscykelkostnad redovisas får vi i utskottet möjlighet att följa upp anskaffningen, inte bara utan då systemet kommer att vara verksamt i . Försvar och samhällets krisberedskap vill anslå ännu lite mer pengar till försvaret än Liberalerna ville. Men det är värt att notera att med försvarsbudget kommer inte ett Natomedlemskap. Därmed kommer varje siffra som yrkar bifall till att vara otillräcklig i förhållande till partier som inser det självklara faktumet att vi inte på egen hand kan möta utmaningar från militära stormakter. Det är nära till jul. Man ska avsluta med något positivt. Efter att ha läst motion kan jag konstatera att de inte längre kräver exklusivt manlig värnplikt i det här landet. Det är väl en glädjande tilldragelse att vi kan se att det även inom finns en rörelseriktning mot en feministisk försvarspolitik. Vårt förslag har fallit. Jag avstår därför från att yrka bifall till vårt förslag. I stället hänvisar jag till det särskilda yttrande som vi har lämnat in. 162 (SD) replik: Jag vill kommentera det här med Nato. Den passningen kommer varje gång. Nej, vi vill inte vara med i Nato. Vi vill gärna gå mot ett försvarsförbund med . Som Socialdemokraternas mycket duglige försvarsminister har sagt är det ett samarbete bortom fredstida förhållanden. Där fick jag sagt att han har varit en duktig försvarsminister. Det är bra att Liberalerna berömmer SD för att vi gör vissa justeringar i vår politiska uppfattning. Jag har en fråga till Liberalerna. EU har stridsgrupper. vill lägga ned dem. Skälet är att det som inte övas kommer inte att fungera i krigstid. Vill man ha kvar dem måste man öva dem. Den första frågan är: Hur ser Liberalerna på att ha kvar stridsgrupperna? Tror Liberalerna att de kommer att fungera? Den andra frågan gäller att vi har strategiska partner, bland annat . Jag vet att även har ett samarbete med den strategiska partnern i vissa utvecklingsfrågor. De signaler som man kan få i tidningarna tycker jag andas en viss irritation hos den strategiske partnern över att det går ganska sakta med de så kallade motköpen. står man snart inför leverans av JAS igen. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar om vår strategiska partner . Hur ser Liberalerna på motköp? Ska vi ha till exempel transportflygplan? De har också utmärkta brandsläckningsplan och så vidare. Jag vill gärna ha en kommentar till det. 163 (L) replik: Det var inte det lilla det här. Det handlar om vitt skilda områden. När det gäller ett försvarsförbund med kan man konstatera att om svenska och finska politiker skulle vara beredda att offentligen eklatera ett sådant förbund – vilket jag inte alls tror – är den volymen ändå för liten, när det gäller både konventionella medel och massförstörelsevapen. Det förekommer tämligen frekvent att och ambassadörer hotar med kärnvapenattacker i olika riktningar runt om i . Hur hanterar man det inom ramen för ett försvarsförbund med ? Försvar och samhällets krisberedskap Dessvärre lever vi i en värld där Nato är nödvändigt. Vårt beroende av Nato är så starkt att jag vågar hävda att vi kan använda alla våra delar i det militära försvaret självständigt utan Natos bistånd. Det beroendet behöver nu bytas mot ett motsvarande inflytande som medlemmar i alliansen. När det gäller stridsgrupperna i EU var vi väl så där entusiastiska när de tillkom 2004–2005. Vi såg att det fanns en risk för att man i stället för att göra insatser internationellt skulle byta dem mot en dyrbar beredskap, och så har det dessvärre blivit. Jag tycker inte att man ska ge upp hoppet om EU som säkerhetspolitisk aktör internationellt. Jag tror att man kan hitta former som är mer kostnadseffektiva än de vi har haft tidigare. Motköp är någonting som jag tycker genuint illa om, . Det är någon form av juste retour, någonting som påminner om hur man gräddar anbud i olika mer eller mindre skumma branscher. När vi köper från till exempel finns det aldrig några krav på motköp över huvud taget. Jag tycker att det är bra. Det är transparenta, rena affärer där man vet vad man betalar och vad man får. 164 (SD) replik: Motköp är ingenting som har kommit på. Det har man bestämt i samband med affären. Kände ledamoten inte till det, att vi är förpliktigade att köpa från vår strategiske partner? En annan fråga gäller vårt luftvärnssystem. Enligt FOI är kryssningsrobotar det största hotet. Hur ser Liberalerna på ett Patriotsystem som inte kan hantera kryssningsrobotar? 165 (L) replik: Det är riktigt att när genomför export ingår normalt berörd industri avtal om så kallade motköp. Det är ingenting som per definition gynnar vare sig svensk försvarsindustri eller vårt näringsliv i allmänhet. Jag tog tillfället i akt att uttrycka min skepsis mot motköp. Jag är glad över att det inom Europeiska unionen finns ganska långtgående försök att komma till rätta med det i olika sammanhang. När det gäller kryssningsrobotar är min uppfattning att Patriotsystemen kan bekämpa såväl ballistiska missiler som kryssningsrobotar. Och det är normalt sett mycket enklare att bekämpa kryssningsrobotar än ballistiska missiler, som kommer ned mot vårt land med en hastighet av . 166 (MP): Det har ni här i kammaren hört . Men det är en högtidsdag. Jag står faktiskt här framför er eftersom jag just nu gör min demokratiska värnplikt. För att vi ska ha en fungerande demokrati krävs det att vi har en transparent överenskommen spelplan som följs av inblandade parter. Vi människor har olika åsikter i många frågor. Det ska vi ha. Det är demokratins stora utvecklingspotential. Men för att det ska vara just en utvecklingspotential och inte ett hot mot själva demokratin är det oerhört viktigt att vi som representerar svenska folket följer de överenskommelser och regler som finns. Försvar och samhällets krisberedskap Just nu är vi i ett ingenmansland vad gäller hur ska hantera en övergångsregering och en övergångsbudgetproposition. Vi skapar alltså den praxisen nu när vi står här och genom hur vi har agerat efter valet. Innan jag går in specifikt på försvarsbudgeten vill jag kort lyfta fram lite fakta – ni kan den, men jag vill ändå lyfta fram den – om den övergångsbudgetproposition som övergångsregeringen lade fram till för beslut och som röstade ned . Det finns bestämmelser kring vad en övergångsbudgetproposition ska innehålla och inte:  En övergångsregering bör endast avgöra löpande eller brådskande ärenden.  Den bör inte lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller har en tydlig partipolitisk inriktning.  Regeringsformen säger att den senast beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte har beslutat om en ny budget.  Särskilda principer har tagits fram för utformningen av övergångsbudgetpropositionen efter kontakter med företrädare för regeringspartierna samt , . Övergångsregeringen har utefter detta bedömt att övergångsbudgetpropositionen bör utformas utifrån budgeten med uppräkningar för det som krävs – detta i väntan på att en ny regering tillträder som kan lämna de förslag till ändringar som följer av just den regeringens politiska inriktning. En övergångsbudgetproposition läggs alltså med avsikten att ge utrymme för den politik som blir vald att sitta vid rodret och att också bestämma vart vi ska. ska man ge våra myndigheter ute i landet en tydlighet i så god tid som möjligt för att de ska kunna planera sin verksamhet för . Det är avsikten. Regering först, budget sedan. Och här står vi med något helt annat. Att vi vid detta första tillfälle, när en regeringsbildning drar ut , inte kan enas om en ordnad process för att demokratin ska kunna fungera även i utmanande tider är oroande. Att de ekonomiska ramarna fastställdes , innan effekterna av budgeten tydliggjorts, tycker jag är en demokratisk förlust. Visst, övergångsbudgetpropositionen för utgiftsområde 6 var oroande för verksamheterna eftersom just våra verksamheter är inne i en expanderingsfas med att förstärka totalförsvaret – en förstärkning som regeringen, och kommit överens om och som fanns med i regeringens förslag till budget . Det gällde för en ökad operativ förmåga i krigsförbanden och förstärkt förmåga inom totalförsvaret som regeringspartierna hade kommit överens med och om. Det fanns dock inte med i övergångsbudgetpropositionen då det ju bör hänföras till partipolitik. Försvar och samhällets krisberedskap är dessa våra verksamheter lugnare, eftersom M-KD-budgeten har gått igenom där de förstärkningarna finns med så att man kan fortsätta bygga upp totalförsvaret enligt planerna, vilket är både viktigt och nödvändigt. Det tycker vi är bra. Men och länsstyrelser runt om i landet är mycket oroade, vilket ju inte alls är bra eftersom allt hör ihop. Många jobb kommer att försvinna från dessa myndigheter. av samlade anslag för att arbeta med klimat, miljö och natur försvinner, och detta ska verkställas ute i verksamheterna över jul och nyår då lugn och ro ska vila över oss. Så mycket nedskärningar blir ju naturligtvis nedskärningar på personal också. Klimatförändringarna medför stora utmaningar och påfrestningar på vårt samhälle. Nära till hands när vi pratar om klimatförändringarna inom just försvaret ligger ju vatten och livsmedelsförsörjningen och säkerheten för vårt civila samhälle. De låga grundvattennivåerna ger en föraning om en framtid där vattenbrist och torka blir vanligare. Regeringen föreslog därför i förra årets budget satsningar på att restaurera och anlägga våtmarker, fördjupa kartläggningen av våra grundvattenresurser samt utveckla länsstyrelsernas arbete med skydd av dricksvatten. Våtmarker är nämligen mycket viktiga med sin vattenhållande förmåga. I den budgetmotion som gick igenom skär man bort stora anslag just inom detta område. Länsstyrelserna, som är vår förlängda arm ned till befolkningen, får betydligt mindre resurser generellt. Självklart får det effekter. Livsmedelsförsörjningen är också avhängig av väl fungerande kringorganisationer, såsom länsstyrelserna. var i en avgörande spelare för att få det att fungera i torkan med vatten till djuren, samordning för bete och så vidare. Säkert var det så i övriga delar av landet också. De nedskärningar som görs på klimat och miljö, nedskärningar som skådats i omfattning, kommer att slå hårt även inom områden som vårt utskott har ansvar för. För mig är ärlighet oerhört viktigt, så även i politiken. Demokratin tar stryk om vi tappar bort just den ingrediensen i det vi säger, skriver och gör. Demokratin bygger på förtroende för att tydliga överenskomna spelregler finns och följs. Den kan inte fungera annars. Jag deltar inte i beslutet utan hänvisar till övergångsbudgetpropositionen och det särskilda yttrande vi lämnat från Socialdemokraterna, och . 167 (SD): firar vår demokrati . Att fått åtnjuta detta privilegium är ingen slump, och om vi ska få uppleva till av frihet kommer det sannolikt inte att ske utan fortsatta ambitiösa ansträngningar från vår sida. Att behöver ett starkt försvar är vi alla partier överens om. Vi är dock inte eniga om prioriteringarna och medlen för att lyfta vårt försvar till den nivå som vi sverigedemokrater anser nödvändig för att värna vår frihet över en längre tidsperiod. Det säkerhetspolitiska läget kan komma att snabbt förändras, det har vi bevittnat, men militär förmåga är något som byggs långsamt och vi bör därför stå starkt rustade även under fredsförhållanden. Försvar och samhällets krisberedskap försvar bygger på en deklarerad folkvilja att ska vara en självständig och fri nation samt på en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda förmågan att skydda hela landet genom ett organiserat totalförsvar i samverkan med det civila samhället. var försvarets andel av bnp för att sedan successivt minska till dagens nivå om . Hela försvarsgrenar hotas av att inte leva upp till den operativa förmåga som vi har satt som mål, och detta kan ske inom loppet av bara . Vi ser dock tyvärr ett samhälle som inte tar fred och frihet på det stora allvar som behövs, ett samhälle som låtit försvaret bli ett särintresse med de yttersta beslutshavarna i spetsen för att successivt dra ned på anslagen som behövs för att bibehålla grundpelarna för vår självständighet. Vi är lättade att det nu är bestämt att skjuta till mer resurser till vårt försvar, något som vi sverigedemokrater påtalat som nödvändigt. Vi behöver börja om från grunden, att återinföra beredskapslager av livsmedel, läkemedel samt andra basprodukter vitala för att samhället ska vara funktionellt i händelse av kris eller krig. Vi behöver även stärka det civila försvaret med en tydligare ansvarsfördelning och direktiv samt uppföljning under återuppbyggnaden. Vi behöver utbilda befäl, manskap och frivilliga samt även utöka dessa i antal. behöver ta fart, och man behöver även säkerställa tillgången på allt från skyddsrum till övningsområden. Lagar behöver justeras för att underlätta för övningsverksamhet, och det kommer att krävas ytterligare ansträngningar för att åstadkomma ökad kunskap för att möta relativt nya hotbilder såsom terrorism och cyberhot. Jag skulle kunna fortsätta att måla bilden av de förstärkningar som behövs efter den nedrustning som skett , men jag anser nu att det är viktigare att blicka framåt. Det har satts upp ambitiösa mål för försvaret, men medlen har visat sig inte räcka för att säkerställa att de ska bli verklighet. Vi vill se ett nytt tankesätt där man sätter budgeten efter uppdragen som man gett till Försvarsmakten och inte tvärtom. Det riskerar annars att skapa orimliga förväntningar på resultatet av de tilldelade medlen, och det kan komma att ständigt saknas tillräckliga medel för den givna uppgiften. För att garantera rikets säkerhet och självständighet måste nedrustningen genast få ett slut. Länderna i vår absoluta närhet har försvarsanslag på av bnp eller har tagit beslutet att detta är en väg som den ekonomiska politiken runt försvaret nu måste ta. Även vi bör gå i denna riktning och i lag säkerställa att medlen stannar på den nivå som är nödvändig. Inledningsvis kan vi tillfälligt behöva gå längre än eftersom uppbyggnaden av vårt försvar kommer att vara mycket kostsam, för att därefter plana ut kring , det vill säga om läget i omvärlden inte har försämrats ytterligare. Det är viktigt att vi ger de militära och civila delarna av försvaret möjlighet att jobba långsiktigt, och vi ser det därför som nödvändigt att grundlagen ändras för att inte tillåta regeringar att åter använda försvaret som en budgetregulator. Försvar och samhällets krisberedskap Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationer nr 3 och nr 7. I detta anförande instämde (SD). 168 (L): Jag vill i mitt anförande återvända till anledningen till att vi behöver ett starkt försvar. Vad består det säkerhetspolitiska hot av som vi har hört så mycket om? Låt mig ge ett konkret exempel. Nästan alla städer i det forna har en , en gata i centrum uppkallad efter . Jag har själv promenerat på åtskilliga sådana. Jag har även promenerat på den som följande händelse utspelade sig på. I centrum av staden på i dök stridsklädda män utan nationalitetsbeteckning upp just där och började blockera militära förband. Nästan började busslaster med fler krigsklädda män anlända med vapen som de gömde i rysk-ortodoxa kyrkor. Under plenum i svensk riksdag ter detta sig som en beskrivning i en dålig deckare. Det var det inte. stängdes alla ukrainska tv-kanaler på av. I stället sändes endast ryska kanaler. Någon månad senare genomfördes en så kallad folkomröstning, och blev de facto en del av . hade genom militär aggression genomfört en olaglig annektering av ett territorium tillhörande ett annat europeiskt land. startade ett krig i östra som skördat mer än 10 000 människors liv. Det är ett krig som fortfarande pågår. Vi talar ofta och ganska lättvindigt om frihet, inte minst i det parti som jag tillhör. Men vad är frihet? Frihet är att självständigt kunna bestämma över sitt liv. , och berövades den friheten . I stället för att fortsätta sina liv på lever de som internflyktingar. Detta är inte en historia om Kertj på i . Det här är historien om när det säkerhetspolitiska läget för alltid förändrades i . Det är historien om varför behöver ett starkt försvar. har befäst sig som en militärt överlägsen stormakt i . Skulle en konflikt uppstå kommer att drabbas direkt eller indirekt. I en intervju i konstaterade att han var särskilt oroad över det omfattande spionage och underrättelsehot från som utsätts för. Syftet är att destabilisera . För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka. Försvaret av är Försvarsmaktens huvuduppgift. Detta försvar är inte gratis. Vi behöver öka budgeten till av bnp. Liberalerna har i sin budgetmotion en tydlig färdplan för hur detta ska uppnås. Försvaret måste kosta. Problemet är tyvärr att hur mycket pengar Försvarsmakten än tillförs kan inte mäta sig med en militär stormakt. Därför är det viktigt att internationellt samarbete stärks och utvecklas. Regeringen måste ansöka om Natomedlemskap. Försvar och samhällets krisberedskap Min partikamrat har redan redovisat våra yrkanden. Vårt förslag har fallit, och vi stöder därför vårt särskilda yttrande. I detta anförande instämde (L). 169 (M): Låt mig inledningsvis hänvisa till och ställa mig bakom yrkande. Försvarspolitikens huvudfokus måste vara att här och öka den operativa förmågan i krigsförbanden och intensifiera arbetet med totalförsvaret. Skälet till det är ytterst att den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde fortsätter att försämras. Risken för ett väpnat angrepp mot kan tyvärr inte uteslutas. Med det sagt tror jag att det är angeläget att vi klarar av att hålla två tankar i huvudet när vi diskuterar den framtida inriktningen på försvarspolitiken. som vi här och stärker den operativa förmågan genom att tillföra mer mängdmateriel och skapa förutsättningar för mer övningsverksamhet inom Försvarsmakten behöver vi också följa och ta in den snabba teknikutveckling som vi ser äga rum i vår omvärld. Denna teknikutveckling är starkt präglad av ökad automation, robotik och artificiell intelligens. Den kommer att förändra hur vi lever våra liv under . Men den kommer även att i grunden förändra det moderna slagfältet. Detta kommer att leda till större användning av till exempel drönare, autonoma system i alla arenor, bättre fjärrstridsförmåga och alltmer avancerade cyberangrepp. Allt detta måste vi ta höjd för när vi nu försöker balansera mål och medel i försvarsbudgeten. Det finns nämligen en risk att och faller tillbaka på det militärtekniska området. Inom EU har satsningarna på försvarsforskning minskat under det senaste årtiondet. har även Försvarsmaktens anslag för forskning och teknikutveckling minskat från 2 miljarder ned till ungefär 600 miljoner . Detta är förenat med vissa säkerhetspolitiska risker, eftersom militär verksamhet som bekant är mycket teknikintensiv. Den budget som vi debatterar kommer med tre angelägna besked på detta område. För det första är det bra att Försvarsmaktens anslag för forskning och teknikutveckling nu förstärks. Man får ändå säga att det är ett trendbrott. Det sker på . För det andra är det bra att mer medel tillförs . För det tredje är det i grunden positivt att EU nu ökar sina ambitioner på detta område, genom att bland annat inrätta en försvarsfond. Rätt utformad kan försvarsfonden bidra till att bättre koordinera de europeiska satsningar som görs på detta område och även stärka svensk försvarsförmåga. Men då krävs att vi har en proaktiv och inflytelserik regering som kan värna intressen i . Försvar och samhällets krisberedskap Här finns det skäl att rikta viss kritik mot regeringens passiva och förhållandevis låga ambitionsnivå när det gäller deltagande i Pescoprojekt. Jag har uppehållit mig mycket vid det framtida slagfältet och teknikutvecklingen. Traditionellt brukar det delas in i mark, luft och sjö, men alltmer talar vi också om cyberarenan som den fjärde arenan inom modern krigföring. Det är ett område där dras med stora problem. I internationella mätningar av länders cybersäkerhet brukar komma långt ned när vår samlade förmåga utvärderas. Problemen inom cyberområdet i är både organisatoriska och juridiska och handlar även om brist på resurser. har därför lagt fram ett antal skarpa förslag för att förbättra det samlade greppet om cyberförsvarsförmågan i . Bland annat vill vi inrätta en cyberkoordineringsfunktion i . Vi har också föreslagit att det ska införas ett cyberoperationscentrum under FRA:s huvudmannaskap. Genom det budgetförslag som debatteras får även Must och FRA ökade anslag för att stärka arbetet med cyberförsvaret. Det är helt nödvändigt för att vi ska stå bättre rustade även inom denna arena. 170 (M): Med och förslag till budget blir det ökade anslag till försvaret – ja, faktiskt till hela totalförsvaret. Det är viktigt, och jag är stolt som moderat över att vi har gjort denna viktiga prioritering. Den behövs nämligen. Gör vi inte denna prioritering nu kommer det att kosta ännu mer senare utan att man får mer för pengarna. En fördröjning av satsningarna inom försvaret skulle alltså bli en fördyring. Och det, fru talman och ärade ledamöter, är onödigt. Vi alla vet att säkerhetssituationen i vårt närområde har försämrats . befinner sig åter i fokus. Vi kan bara se i , som flera har pratat om här , att inte väjer för att använda militära medel mot sina grannländer. skulle oundvikligen bli påverkat vid en väpnad konflikt i . Detta måste vi alla ta på allvar. Försvarsmakten måste i det korta perspektivet färdigställa den beslutade krigsorganisationen. Men det behöver också läggas stor vikt vid att förstärka förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap. Här är det självklart viktigt att de mål som satts upp för personalförsörjningen uppfylls. För marinstridskrafterna är närvaron i av särskild betydelse. Vi ser också att marinen står inför omfattande utmaningar . Där behövs god planering men självklart också god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning, precis som inom hela försvaret. Det är ju inga små investeringar vi pratar om när vi pratar om ubåtar, till exempel. MSB får ökade resurser i vår budget för att stärka arbetet med att bygga upp det civila försvaret. Det är mycket bra. Jag har skrivit en insändare där jag har sagt att jag hoppas att ett krispaket ska bli årets julklapp. Det är en julklapp som man faktiskt inte skulle behöva öppna men som är ack så viktig. Visst, fru talman, vore det en bra julklapp! Försvar och samhällets krisberedskap