prot · H60933 · 2018-12-19 00:00:00 — Utvecklad kollektivtrafik, och regional cykelstrategi, stöd till enskilda vägar samt åtgärder för smärre förändringar inom trafiksystemet är sådant som underlättar människors vardag. Det är bland annat därför som vi avsätter till kommunerna och till regioner och landsting. Därför är det viktigt att våra myndigheter fångar upp dessa vardagsbehov. Det är i det vardagliga som vi vinner förtroende för infrastrukturpolitiken. Det är också det som gör att vi sedan kan göra de större strukturella förändringarna. Alla som bor och bygger i påverkas av de åtgärder som vi vidtar inom trafiksystemet. anser att sjöfarten är en viktig del av transportsystemet. Godsflöden mellan olika länder och kontinenter ökar. Vi måste därför ha en sjöfartsstrategi som uppmuntrar till inflaggning, långsiktighet, stabilitet för näringen samt utveckling av våra hamnar. Framtidens sjöfart kommer att kräva moderna hamnar som fungerar som logistikcentrum, där omlastning mellan båt, järnväg och lastbil fungerar på ett bra sätt. Det är viktigt att våra myndigheter arbetar för samordning av de olika trafikslagen när hamnar utvecklas. Ett område som måste omnämnas i denna debatt är trafiksäkerheten. Vi är många som rör oss i trafikmiljön. Därför måste vi ständigt arbeta för att utveckla säkerheten för våra trafikanter. Gång- och cykelvägar inom och mellan kommuner ökar säkerheten för trafikanterna. Återkommande trafik- och alkoholkontroller ökar säkerheten för oss alla. Ombyggnation och förnyelse av våra vägnät, där man tar hänsyn till alla trafikanter inklusive motorcyklar, bidrar till minskade skador och dödsfall. Många av de trafiksäkerhetsåtgärder som jag nämner har inte bara den effekten att de ökar säkerheten, utan de är också bra för miljön. Jag är glad för att vi har kunnat göra upp med om årets budget. Jag är till och med stolt över det. Jag tycker att det är glädjande. Dock hoppas jag att framtida budgetar ska förhandlas tillsammans med alla allianspartier. Vi har samarbetat , och vi har förutsättningar för att samarbeta även . Jag gillar mina alliansvänner. Jag är stolt även över dem. Därför yrkar jag bifall till förslaget i detta betänkande. 210 (V) replik: Jag försöker förstå varför det är så viktigt för att avskaffa flygskatten. Då sa att den är ineffektiv och att det finns andra åtgärder som man kan vidta, till exempel att använda sig av biobränsle, och att man överlag kan forska på ny teknik. Jag kan hålla med om att flygskatten inte är tillräcklig för att vi ska kunna komma till rätta med flygets utsläpp. Och vi ska komma ihåg att detta är , västvärldens och kanske hela världens snabbast växande utsläppskälla. Om vi inte gör någonting nu mot flygets utsläpp har vi en gökunge som kommer att växa sig så stor att denna utsläppskälla kommer att vara större än någon annan. Då tycker jag att en flygskatt i alla fall är ett sätt att komma till rätta med dessa utsläpp. Den minskar de facto utsläppen med – lika mycket som stads bilar. Jag tycker att då får visa på ett effektivare sätt att minska flygets utsläpp här och . Drömma om biobränslen kan man göra. Men de finns inte här och . Biobränslen har också den problematiken att de konkurrerar med andra saker som man vill göra på den mark där biobränslen odlas. sa att man i stället vill ha en start- och landningsavgift. Det låter inte som någon dum idé. Men då får presentera en start- och landningsavgift som är minst lika effektiv som den befintliga flygskatten. Vi ska också komma ihåg att ville avskaffa flygskatten . Men jag ser inga som helst konkreta alternativ från för att minska flygets utsläpp . Vad har ni för förslag här och och inte drömmar ? 211 (KD) replik: Man måste se trafiksystemen som en helhet. Genomgående för Vänsterns politik är att man missgynnar landsbygd och gynnar dem som bor i städer. Det gäller oavsett om vi talar om busskort, flygskatt eller ökade bränslekostnader. Genomgående har de en och samma effekt, nämligen att landsbygden drabbas och att de som bor i städerna tjänar på dem. Flyget står för av koldioxidutsläppen. Vi kan givetvis jaga dessa hur mycket som helst. Eller också gör man som jag gör i mitt anförande och konstaterar att har varit extremt duktigt under de senaste århundradena på att ta till sig ny teknik. Här tror jag att vi skulle kunna komma väldigt långt tillsammans om vi exempelvis börjar samtala om koldioxidutsläppen i sin helhet. Då är det antagligen mycket mer effektivt att se om vi kan hitta finansiella lösningar för att elektrifiera fler av våra vägar än att hålla på och straffbeskatta landsbygden. Det är denna typ av systemtänk, när ni går in i det lilla och inte tar hänsyn till vem som drabbas, som missgynnar den svenska miljöpolitiken. Vi måste jaga koldioxidutsläppen i stort. Då ska vi gå in där det är effektivt utan att straffbeskatta landsbygden. 212 (V) replik: Jag förstår faktiskt ingenting. Vi måste göra saker som är effektiva. Ja, här har vi ett effektivt styrmedel, och säger att man ska göra andra saker men presenterar inte ett enda konkret förslag. Jag förstår inte heller talet om att landsbygden straffas när det är , som i sin budget under detta utgiftsområde drar ned öronmärkta satsningar på kollektivtrafik i landsbygd. Det är också , som drar ned på öronmärkta satsningar på gratis kollektivtrafik för barn och ungdomar över hela landet, som är någonting som gör att ungdomarna själva kan resa kollektivt så att föräldrarna inte behöver skjutsa dem kors och tvärs. Det är någonting som själv var inne på i sitt anförande. Jag hör ingenting om konkreta förslag från om hur vi ska minska utsläppen från flygsektorn eller andra områden. Det gör mig, fru talman, en smula besviken. 213 (KD) replik: Det är helt uppenbart att vi talar förbi varandra. Jag tar det sakta. Inom flygets område talar vi om mer bränsle och om att man kan beskatta på ett annat sätt. Vi är alltså beredda att vidta åtgärder även på flygets område. Men vi är inte beredda att vidta åtgärder som drabbar stora delar av landsbygden. Det är samma sak när det gäller att höja bränslepriserna. Vi är beredda att titta på modeller som kan vara effektiva när det gäller att flytta från transporter med miljöfarligt bränsle till transporter med miljöbra bränsle, exempelvis el. Men vi är inte beredda att straffbeskatta landsbygden. Om vi menar allvar med det som jag tar upp i mitt anförande, alltså att man på ett seriöst sätt – gärna tillsammans och gärna över blockgränserna – tittar på hur vi skulle kunna komma framåt med en elektrifiering, på samma sätt som vi byggde järnväg kommer det att krävas mer el. Då är egentligen frågan: Kommer att blockera kärnkraftsutveckling? 214 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påpeka att det inte bör ställas frågor i en avslutande replik. Men jag noterar att ville svara och inte fick svara. 215 (S) replik: Jag blir lite nyfiken. lovade i valet en satsning på landsbygdens vägar med , och hon sa i replikskiftet med mig att det var en hård förhandling. På andra sidan stod naturligtvis . Det gör att jag blir lite nyfiken och måste fråga: Vad har emot en satsning på vägarna med ? 216 (KD) replik: Jag tror att vi får vara lite mer ärliga mot varandra; riktigt så går väl inte budgetförhandlingar till hos er heller, utan jag misstänker att ni har en budgetgrupp som sitter och förhandlar. Jag har inte riktigt varit delaktig i varje enskilt kommatecken i den här förhandlingen, ska jag i all ödmjukhet konstatera. Precis som har vi dock givetvis haft ett antal områden som vi har fokuserat på. För oss har det varit vårdfrågor. En fråga som har varit jätteviktig för oss är biståndet, och en annan viktig fråga har varit att säkerställa att kommuner ska kunna se till att flyktingar kan bo kvar i sina bostäder. Jag är oerhört glad att just SD, av alla, röstade för detta. Vi har alltså haft frågor som vi har drivit. Sedan är det så – det vet alla som sitter här, och det är likadant i kommun- och landstingsvärlden – att vi lägger fram en ettårsbudget. Men i finansutskottet pekar vi ändå på en treårsbudget, och de stora investeringarna kommer 2020 och 2021. Jag hoppas givetvis att vi får till en regering som kommer att kunna verkställa dem 2020 och 2021. När det gäller budget är det dock helt korrekt att inte har fått igenom detta. Vi har fått igenom andra , exempelvis 2 miljarder till att korta köer i vården. Det har vi kristdemokrater prioriterat. Vi har prioriterat de mjuka värdena – men också säkerställt att infrastrukturen inte skadas. 217 (S) replik: Tack för din ärlighet, ! sa också i sitt anförande att man ökade det generella bidraget till 290 kommuner och att det, om jag förstår det rätt, skulle vara ett tillskott på 3,6 miljarder. Men då måste jag fråga : Är det verkligen ett tillskott, eller äts det upp av att man tar bort specialdestinerade statsbidrag till våra 290 kommuner? Vad är egentligen tillskottet till 290 kommuner? 218 (KD) replik: har jag inte alla utskottens sammanställningar, men om jag minns rätt är det ungefär 600–700 miljoner i riktade stöd som tas bort. Sedan för man tillbaka 3 ½ miljard, så det blir väl 2,8 miljarder. Sedan har vi 1,5 miljarder till region och landsting och 2 miljarder som riktas för att korta köerna i sjukvården, vilket enligt oss kristdemokrater är ett av de riktigt stora misslyckandena. Till det kommer givetvis åtgärder som polis, rättsstat, tull och mycket annat som är viktigt för oss i trafikutskottet. Det är alltså ett plus, även om jag inte kan säga exakt om det är 600 eller 700 miljoner som är återtagna; i så fall måste jag titta på varje utskott för sig. Men det är ett kraftigt plus, och därför blir debatten så konstig. Man skäller om 100 miljoner när vi de facto för in betydligt mer pengar. 219 (S): Jag tänkte börja med att säga att jag känner stolthet när jag tittar ut över den här kammaren – och framför allt när jag åker utomlands för att representera . Fru talmannen och jag har varit i , och när man besöker andra länder och ser vilka politiska problem som finns där känner man faktiskt stolthet över och vårt parlament. Vi har nämligen principer, och vi står för stabilitet i vårt samhälle. Eller så kände jag fram till nu när vi ska besluta om den här budgeten, ska jag säga. är det nämligen så att en del partier här – till exempel , som har tappat var tredje väljare – känner att de måste agera trots att vi har kommit överens om en del principer. De bara måste agera, och så skriver de ihop sig med en del andra och får stöd långt högerut ifrån. De får stöd för någonting som egentligen inte står för den svenska principen eller svenskheten i den här församlingen. Därmed har jag lättat mitt hjärta lite grann kring detta, fru talman. ser man alltså sådant som kan hända i andra länder även i det svenska parlamentet. Det är en liten del, men man ser att det händer här också. Jag känner inte bara stolthet som riksdagsledamot, utan jag känner stolthet också som socialdemokrat. Under den förra mandatperioden åstadkom vi nämligen fantastiskt mycket på det här området. Vi har åstadkommit så konkreta saker som exempelvis cabotagebrott, klampning och sanktionsavgift. Man har till och med ökat klampningstiden . Vi har tagit saker och ting och gjort något ordentligt, på många områden. Det finns dock en del saker som kännetecknar hur vi jobbar i vårt samhälle, och det är att vi har tagit fram fyra strategier. Det är cykelstrategin, och det är en maritim strategi. Vi har tagit fram en flygstrategi, och vi har tagit fram godsstrategin. Detta är viktigt, fru talman, för det handlar om att myndigheter, branscher och intresseorganisationer tillsammans arbetar fram en strategi. Vi kommer tillsammans överens om någonting på ett område. Här har vi alltså satt upp ett antal målsättningar, där vi är överens om att vi kommer att arbeta på det här området utifrån de förutsättningar vi gemensamt har kommit fram till. Till exempel godsstrategin är ett område där vi nu har en klar och tydlig målsättning för hur vi ska få transporterna att fungera. Det handlar om hur vi ska flytta transporter från till exempel vägar till sjöfart och om hur vi ska jobba med de här frågorna. Det är jätteviktigt för att vi ska kunna uppnå en minskad klimatpåverkan från våra transporter. Vi har dock inte bara gjort saker och ting när det gäller strategier. hör man plötsligt moderater och kristdemokrater säga i debatten att de har varit för landsbygden. Ja, vi investerade 800 miljoner i utveckling av kollektivtrafiken på landsbygden under den förra mandatperioden – 200 miljoner . Vi har investerat och investerat, år , för att utveckla kollektivtrafiken på landsbygden. Vi har dessutom satsat på gratis kollektivtrafik för ungdomar. När och talar om landsbygden talar de om att man ska flyga till , eller vart de nu menar. Men vi behöver faktiskt också få vardagen att fungera på landsbygden, vilket innebär att man ska ta sig till jobbet och tillbaka. Det är inte bara att man ska flyga från landsbygden till storstäderna. Det är faktiskt så att storstadsbor använder flyget mer än folk på landsbygden. är det sagt, så att ni förstår det. Gratis kollektivtrafik till alla ungdomar i hela landet är en fantastisk åtgärd, men jag förstår att man tar bort den. När vi under den förra mandatperioden diskuterade självkörande bilar tog upp epatraktorer, och det är förmodligen epatraktor som blir alternativet till kollektivtrafik ute i landet. Jag tycker att det är oseriöst att avskaffa denna möjlighet. Vi försöker ju få ungdomar att förstå vikten av att åka kollektivt och att ge dem möjligheten att använda kollektivtrafiken och få in den vanan. Men man säger nej till denna åtgärd. Förmodligen är det epatraktor som är alternativet. Vi har väldigt många utmaningar framför oss. Vi har ju sagt att vi kommer att fatta beslut om den största satsningen på infrastruktur i modern tid; 712 miljarder ska investeras på 10–. För att vi ska kunna göra det behöver vi kompetens. Vi behöver utbilda människor för att bygga ut infrastruktur, och vi behöver även arbetskraft för att använda alla transportslag. För det behövs resurser, fru talman. För att utbilda och bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen och högskoleutbildningar behöver man resurser. Då behöver man inte 20 miljarder i skattesänkningar. En annan utmaning som finns med i våra strategier, som jag nämnde tidigare, är att vi behöver en utbyggnad när det gäller biobränsle. Vi har en del efterfrågan på biodrivmedel, men vi behöver bygga ut produktionen. Det kan man inte göra om man har den syn som , har på våra samhällsbehov. I detta anförande instämde , , och (alla S). 220 (KD) replik: Jag blev förvånad när jag stod och lyssnade. Jag har haft förmånen att sitta i kollektivtrafiknämnden i samt i regionala utvecklingsnämnden och har även varit kommunpolitiker i en halvstor kommun ute på landet med något mindre grannkommuner. Satsningen på kollektivtrafik är jättevacker, men den har ju ingen effekt för dem som inte har en buss som går från punkt A till punkt B. Det är ju här det blir så dumt! Ni står och beskriver hur oerhört positivt detta är. Visst är det synnerligen bra för dem i , men det har ingen effekt för dem som åker från en landsbygdskommun till en annan kommun när bussen inte går eller när den sista bussen hem går eller något liknande. Det har inte haft sådana effekter, utan det har helt klart varit en satsning för storstäder och mellanstora städer. Återigen: Det har varit en satsning där landsbygdens befolkning inte kan ta del av effekten. Det är där som en del av vår kritik ligger. Det kommer inte att vara möjligt att i alla mindre kommuner ha ungefär lika bra kollektivtrafik som i . Det kommer inte att fungera så. Det är därför det blir så orättvist när man höjer bränslepriserna för dem som är tvingade att ha bil. ger man stora rabatter till dem som bor i städer, där kollektivtrafiken finns. Ni har ju slitit itu landet! Det är ingen god politik ur ett rättviseperspektiv. 221 (S) replik: Jag tror inte att riktigt har förstått vad detta handlar om. Vi har ju investerat så mycket på landsbygden i förhållande till både den tidigare alliansregeringen och det ni nu gör i denna budget. Vi har investerat så mycket pengar i möjligheten till kollektivtrafik. Där det finns kollektivtrafik i kommunen ska man själv, utifrån den kollektivtrafik man har, försöka utveckla metoden så att fler kan nyttja kollektivtrafiken. I min egen hemkommun har man gått mycket längre än så här. Det kostar – man köper ett kort och kan åka hela månaden för . Detta har gjort att bussarna nu plötsligt är fyllda med folk; de åker inte längre tomma utan är fyllda med folk. Därför är det viktigt att de 800 miljoner som vi under den förra mandatperioden avsatte för att investera inte kom ur ett ovanifrånperspektiv. Det var inte så att vi sa: ”får ni göra så här”. Man skulle i stället kunna utgå från sina egna förutsättningar och utveckla det man har. Visst finns det, som sa, skillnader mellan kommuner och mellan regioner. Det råder olika förutsättningar. Därför investerade vi pengar för att man utifrån sina egna förutsättningar skulle kunna investera för att bygga bättre kollektivtrafik. 222 (KD) replik: Jag vill vara noga här: Jag ifrågasätter inte era goda intentioner, . Jag ifrågasätter inte er vilja eller er önskan att göra gott. Jag ifrågasätter bara effekten. När man har lagt in ett system för att konsekvent höja bränslepriserna som man har 350 miljoner för fria resor, vilket givetvis leder till att några fler åker än vad som annars hade varit fallet, leder det till att de som inte har en fungerande kollektivtrafik – och det är stora delar av som har väldigt mycket mindre kollektivtrafik än i , och och andra större städer – missgynnas av denna politik. De straffbeskattas, och det är bland annat därför vi har varit så kritiska till just detta. 223 (S) replik: Jag måste säga till att den investering som görs med 350 miljoner för ungdomar, eller den investering som vi gjorde så att man utifrån sina egna förutsättningar skulle kunna skapa bättre fungerande kollektivtrafik för invånarna där man befinner sig, är mycket bättre för landsbygden än skattesänkningar för dem som tjänar . Det du erbjuder, , är skattesänkningar för dem som tjänar . Det hjälper inte de flesta ute på landsbygden. Det hjälper inte undersköterskor som bor ute på landsbygden. 224 (SD) replik: Det är ganska intressant att höra stå här och raljera över valresultat. När jag senast tittade på sjönk Socialdemokraterna som en sten – 13 mandat försvann. plockade hem dessa 13 mandat, vilket vi är mycket tacksamma för. Apropå raljerandet över epatraktorer på landsbygden tycker vi att detta är en bra satsning. Det är en satsning som gynnar landsbygden. Sist jag tittade slutade bussarna på landsbygden att gå väldigt tidigt, och då finns inte många alternativ för ungdomar att ta sig hem. Då är bussen kanske inte det alternativ som står högst på dagordningen, för då får de välja att gå. Därför har vi sverigedemokrater satsat just på A-traktorer och epatraktorer för att ungdomar ska kunna färdas mycket snabbare i en mycket trygg miljö. Sedan har jag en liten fråga till . Jag har noterat att bor i . Hur tar sig till sitt arbete här i ? Jag misstänker att han inte åker tåg, som jag gör från . Men det hade varit intressant att veta. Som sagt var behöver vi mängder av olika transporter. Men att försvåra för flyget, som jag misstänker att använder, är ingen bra idé för dem som bor på landsbygden. Jag ser att det också går snabbtåg upp till , och det tar fyra och . 225 (S) replik: Tack, , för frågan! Först vill jag säga att jag inte har något emot epatraktorn. Men er politik är att ni investerar 20 miljarder i de rika. En epatraktor kostar , och ingen undersköterska eller brandman har möjligheter att köpa en till sina barn. Det är bara de som har råd, de som ni öser pengar över, som kan köpa epatraktor. Men den ungdom som inte har föräldrar som är förmögna är hänvisad till att antingen åka kollektivt eller, om det finns möjlighet, att cykla. Den politik ni för är väldigt orättvis, orättvis mot arbetarbarn och orättvis mot landsbygden, för de som ni öser skattesänkningar över finns ju här på i mycket större utsträckning än någonstans ute på landsbygden. Därför är det väldigt orättvist. Jag ska svara på andra fråga om hur jag personligen åker hit. kom jag hit med tåg från . Det tar fyra och . Det går mycket fortare med flyg. Om jag inte har tidsutrymme använder jag absolut flyget, för vi har ju både flyg och tåg. Utifrån förutsättningarna använder jag det som är möjligt för mig. Men framför allt vill jag såklart använda tåg om jag kan göra det tidsmässigt. 226 (SD) replik: Det är ganska intressant att stå här och lyssna på . Jag ser och hör att har tagit över vänsterns retorik: Det är fult att arbeta och fult att tjäna pengar. Den logiken går inte ihop. Det är klart att man ska tjäna pengar om man arbetar. Jag är jätteglad att väljer att ta tåget när han har tid. Jag är också glad att kunna tala om för att det faktiskt finns epatraktorer som inte kostar hundratusentals frågor och som ungdomarna själva kan bygga ihop för en rätt billig penning. 227 (S) replik: Jag kan bara beklaga att inte har förstått att hans skattesänkningar bara gynnar de rika och inte de som bygger egna epatraktorer – arbetarnas barn. har sagt här i talarstolen att man tittade både på vår budget och på och budget och tyckte att deras passade bättre. Därför röstade man på M- och KD-budgeten. Jag undrar varför folk egentligen röstar på när de direkt kan rösta på M och KD, för SD röstar ju ändå på deras budget. 228 (SD): Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. understryker vägtrafikens roll i det svenska samhället. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk väginfrastruktur sträcker sig dock inte enbart till vägar som transportmedel, då vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport‑ och infrastrukturplanering. I vårt budgetförslag fanns satsningar på en rad viktiga områden, satsningar som var mer långtgående än övergångsregeringens budgetförslag. Jag ska ta upp några områden som vi ser som viktiga för ett konkurrenskraftigt väginfrastruktursystem. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör rätt förutsättningar skapas för att vägnätet ska kunna samverka med andra trafikslag, oavsett om vi talar om leveranser av livsmedel till en lokal butik på den svenska landsbygden, tunga transporter till industrin eller regionala gods- eller persontransporter. Men även viktiga samhällsfunktioner som försvar, räddningstjänst, sjukvård och polis är i stort behov av fungerande vägar. Jag är en av få i den här kammaren som har haft döden som uppdragsgivare. Under mina år vid trafikpolisen hann jag utreda ca 300 svåra trafikolyckor med döda eller svårt skadade människor. Jag har suttit med skadade och chockade människor och försökt trösta dem när de har varit med om någonting fasansfullt. Av egen erfarenhet vet jag hur svåra olyckor påverkar dem som drabbas, deras anhöriga och nära vänner. Jag har träffat barn som har förlorat föräldrar, och jag har träffat föräldrar som har förlorat barn. Dessa upplevelser har givetvis påverkat mina kollegor och inte minst mig själv. Min tid hos trafikpolisen har ökat mitt engagemang för att öka trafiksäkerheten, och jag hoppas givetvis att fler i den här kammaren ska engagera sig för ökad trafiksäkerhet. Enligt den senaste rapporten jag läste angående samhällets kostnad för varje individ som omkommer i vägtrafiken är den hela . är samhällskostnaden för varje människa som omkommer! Men de mänskliga kostnaderna låter sig inte räknas i pengar, ty förlusten av en familjemedlem, vän eller kollega är långt mycket större. Vägarna har blivit säkrare, och antalet dödsolyckor har minskat betydligt genom olika åtgärder. har i ett historiskt perspektiv gjort stora insatser för att öka trafiksäkerheten.