prot · H509114 · 2018-05-18 00:00:00 — För att få bättre information om vilket arbete som görs i för att stärka pollinatörerna har jag bett om en kartläggning av detta från , och de konstaterar att det görs ganska mycket i odlingslandskapet. Det finns ett stort engagemang från jordbrukare och ideella föreningar. Det görs en hel del väldigt intressanta satsningar inom jordbruket. Det görs däremot väldigt lite, närmast ingenting, inom skogen. Det är en information som vi behöver ta vidare. är det World Bee . Jag kommer absolut att uppmärksamma den, och jag hoppas att många fler vill göra det och sprida information om hur viktiga pollinatörerna är. Det är en fråga där vi som individer faktiskt kan bidra med små insatser. Men det är självklart viktigt att vi också drar politiska slutsatser framöver av det allvarliga läget. När det gäller att så få av våra miljömål nås vill jag sammanfatta läget med att det historiskt har gjorts för lite och i för långsam takt. Därför har det varit en oerhört angelägen uppgift att höja tempot, göra mer, ha ett brett miljöarbete och ta tydliga steg inom alla områden för att nå alla miljömålen, och detta har verkligen skett. Tillsammans med har vi verkligen höjt tempot och adresserat ett antal riktigt svåra frågor. Men finns det inget alexanderhugg. Miljömålsarbetet är långsiktigt och sker enträget och stegvis. En sak som vi fokuserar på nu är att fastställa nya etappmål för arbetet efter 2020. frågade om skogsbruket. Vi har bland annat aviserat ett nytt etappmål för skydd av skog. Just nu är prognosen att om nuvarande nivå på pengar finns kvar kommer detta mål att nås, men vi ska sätta ett nytt mål efter 2020. Vad gäller mineraler kan jag inte alls hålla med om att ingenting har hänt. tog steget att klubba igenom ett förbud mot uranbrytning i – ett viktigt steg. Det löser absolut inte hela problemet, men jag tycker att det var en glädjens dag och att vi har all anledning att vara stolta och glada över beslutet. Det är ett väldigt tydligt besked till flera bygder där det funnits ett hot om uranbrytning . vet de att de kan utveckla sin bygd i en annan riktning. Jag återkommer till hur vi har integrerat miljöarbetet i andra sektorer, som var den tredje frågan. 32 (V): För att börja med frågan om gruvbrytning välkomnar vi i verkligen förbudet mot uranbrytning. Min kollega , som sitter här, var ju väldigt aktiv i den debatten. Vi som parti föreslog ett förbud . Jag tror att vi faktiskt var först i med att föreslå ett sådant förbud. Beslutet är jättebra. Men det som jag mer var inne på var den legislativa delen av det hela, nämligen minerallagen som reglerar mineralbrytning i , alltså: Hur stärka miljöhänsynen inom ramen för minerallagen? Jag hade hoppats på att den här regeringen under sina vid makten skulle ha tagit fram en ny minerallag kopplad till . Det har inte skett. Detsamma gäller egentligen skogsvårdslagen och skogspolitiken. Ministern säger själv att här behöver miljöhänsynen verkligen stärkas, och det håller jag med om. Skydd är en sak – det är väldigt viktigt – men själva skogsbruket är en annan sak. Där tror jag att väldigt mycket mer behöver göras. är det Världsbidagen. Det är fantastiskt! Jag läste i om alla fantastiska aktiviteter som kommer att anordnas för våra pollinatörer. är det den internationella dagen för biologisk mångfald. Det är jättebra med sådana här kampanjdagar. Men alla de som är ute och kampanjar vill att vi politiker ska ta vårt ansvar, och då är det som sagt väldigt mycket mer som behöver göras. Det vore väldigt bra ifall miljöministern kommer in på hur miljömålen ska kunna nås på alla politikområden, för det finns en mängd utmaningar. Jag tänker på att vi har miljöskadliga subventioner på 50–, alltså pengar som faktiskt går till att utarma biologisk mångfald vilket leder till att utsläppen ökar. Hur säkerställer vi att våra pensionspengar placeras på ett hållbart sätt? Hur får vi en infrastrukturplanering som underordnar sig klimatmålen, så att vi inte bygger nya motorvägar? Jag är väldigt bekymrad över till exempel det extremt dyra och onödiga motorvägsprojektet , som regeringen tyvärr inte har stoppat. Jag tänker också på flygets utsläpp. Vi i välkomnar flygskatten, men det är väldigt mycket mer som behöver göras. Jag debatterade med ministerns kollega, näringsminister , om expansion. Det verkar som att regeringen välkomnar att har satt 70 miljoner resenärer som mål. Det kommer ju att bli ett enormt ökat flygande med tillhörande utsläpp. Ja, det finns en mängd konkreta frågor där jag saknar handling från regeringen eller där jag tycker att regeringen till och med gör fel saker. Det som inte minst är elefanten i rummet är vår konsumtion här i som får påverkan i och , ofta i fattiga länder utanför våra gränser. Då vill jag påminna om det mål som ligger över alla de 16 miljömålen, nämligen det som kallas för generationsmålet. Det handlar om att alla de stora miljöproblemen ska vara lösta inom en generation och att vi inte ska skapa nya miljö- och hälsorelaterade problem utanför våra gränser. Hur arbetar regeringen med generationsmålet? 33 Miljöminister (MP): Jag ska säga några ord om hur vi arbetar med att integrera miljömålsarbetet brett i regeringens och våra myndigheters arbete. Vi har tagit flera viktiga steg för att etablera ett sådant arbete. Ett sådant steg är miljömålsrådet, som är breddat och fått ett tydligt förnyat arbete. De arbetar väldigt aktivt. är ett samarbete mellan ett antal utvalda myndigheter som har särskilt stor påverkan på möjligheten att nå våra miljömål. Det nya i deras arbete är att de har uppdraget att i första hand använda myndigheten som den resurs den är för att agera och identifiera åtgärder som de kan vidta för att nå miljömålen, enskilt eller i samarbete med andra myndigheter, och att rapportera detta till regeringen. Och rapporterna visar att myndigheterna verkligen är aktiva. Sedan kan de, om de identifierar åtgärder som behöver vidtas, föreslå förändringar till regeringen. Men i första hand ska de agera. Det är en väldigt viktig signal för styrningen, för precis som säger ska vi inte i första hand utreda utan agera. Och vi har ändrat styrningen i de här delarna. Den andra delen kan framstå som endast administrativ, men den är viktig. Det handlar om att vi har förändrat det regionala tillväxtarbetet. Inom det finns enormt stora medel; infrastrukturmedel och de regionala utvecklingsmedlen från EU hanteras inom det som kallas regionalt tillväxtarbete. Alla regioner har i uppdrag att integrera miljömålsarbetet i det arbetet, så att de stora medel som finns används för att nå miljömålen. Och det är, precis som säger, minst lika viktigt att de inte används för att arbeta i fel riktning. Den typen av skruvande är viktigt framåt. Det handlar om strukturella förändringar och att använda kraften i det utvecklingsarbete som sker på olika nivåer för att nå målen och hamna i rätt riktning. Vad gäller skogen har min kollega, , precis presenterat en ny inriktning för skogspolitiken i – kanske pågår presentationen fortfarande. Det kommer att bli tydligt att vi slår fast att en utvecklad bioekonomi ska utvecklas som miljömålen ska nås. Jag vill avsluta med att säga några ord om miljöskadliga subventioner och konsumtionsfrågor. Jag delar nämligen uppfattning om att det är viktiga frågor att ge sig på framöver. Om vi tittar historiskt kan vi se att det har funnits en rädsla, kanske till och med en feghet, i politiken kring de frågorna. Jag vet att jag och gemensamt står för en politik som tar tag i den typen av lite svårare frågor. En miljöskadlig subvention som regeringen agerar mot är reseavdraget. Det finns till för att skapa god tillgång till en arbetsmarknad på landsbygden. Men i praktiken är det en subvention av bilresor i storstäderna. Vi har en utredning på gång som ska rätta till det där, så att vi får tillbaka reseavdragets ursprungliga syfte. Det kommer att få stor påverkan. Vi kommer att behöva jobba vidare med ytterligare subventioner. Det är bara ett steg. Vad gäller frågan om konsumtion har vi också tagit flera viktiga steg. Det behövde göras ett grundläggande arbete för att få koll på statistik och mätmetoder för konsumtionens miljöpåverkan. Där har gjort viktiga saker för oss. Det är verkligen en innovation, ett stort steg framåt, att vi i budgeten inte bara redovisar prognoser för tillväxt utan breddar tillväxtbegreppet så att vi också får bättre koll på påverkan på miljön och den sociala hållbarheten. 34 (V): Det händer en del saker, och det är väldigt bra. Men det är tyvärr inte tillräckligt. Jag tänker till exempel på det som ministern inledde med, det nya strukturella förändringsarbetet som ska se till att alla politikområden drar åt samma håll. Det är bra. Det som jag saknar är vad som ska väga tyngst av de olika intressena när de står mot varandra. När expansion står mot att vi faktiskt måste flyga mindre verkar regeringen tycka att expansion är viktigare. När det är helt uppenbart att vi inte kan bygga nya motorvägar utan behöver bygga cykelinfrastruktur och satsa på kollektivtrafik och så vidare fortsätter regeringen ändå att bygga nya motorvägar. Det är när intressena står mot varandra som man verkligen vill ha något skarpt som innebär att det är den långsiktiga miljöhänsynen som väger tyngst. Jag vet att presenterar ett nytt skogsprogram . Men det är inte en ny skogsvårdslag. Det är en lagstiftning, de skarpa sakerna, som jag är ute efter så att miljöhänsynen får mycket högre status. Det är jättebra att regeringen har tagit tag i reseavdraget. Men varför tillsätta en utredning nu? Varför började man inte på en gång, i början av mandatperioden? Då hade vi stått här med ett nytt, bra reseavdrag . Jag är frustrerad över att det utreds för mycket och att det är för lite handling. Återigen: sa i regeringsförklaringen att de nationella miljömålen ska . Det ska vara regeringens politik. Då behöver vi mer handling, inte fler utredningar. 35 Miljöminister (MP): Jag kan förstå frustrationen över utredningar. Men det finns inget annat sätt att få fram ett nytt och bättre fungerande reseavdrag än att låta en utredning ta fram det nya regelverket. Det är den ordning vi har i . Och i jämförelse med andra länder vill jag säga att det är en god ordning som gör att vi kvalitetssäkrar de regelförändringar vi gör innan de genomförs, i stället för att ändra i efterhand. Statsministerns ord i regeringsförklaringen om att miljömålen ska nås är otroligt viktiga och sas med största allvar. De har också på ett tydligt sätt påverkat den här regeringens arbete vid makten. Om man tittar på budgeten kan man se att inget annat budgetområde än miljöpolitiken har vuxit i lika hög grad. Om man tittar på andelen kan man se att vi har ökat miljöbudgeten mer än något annat område. Det kanske inte märks, eftersom andra områden troligtvis får större utrymme i debatten. Men det är faktiskt vad siffrorna visar. Vi har också tagit ordentligt tag i den, som jag tror, svåraste miljöpolitiska frågan, nämligen transporterna. Vi har genomfört en rad väldigt viktiga och genomgripande reformer på transportområdet. Vi har angripit den heliga kon – privatbilen – på ett sätt som ingen annan regering har gjort. Bonus–malus börjar gälla , reduktionsplikten kommer att börja gälla och vi ser över reseavdraget. Vi har också lanserat en stadsutvecklingsstrategi som tydligt tar ställning för att det i städerna ska skapas möjligheter för de hållbara resorna – gång, cykel och kollektivtrafik – på bilens bekostnad. Det är en miljöpolitisk konflikt som tidigare regeringar har skytt, av rädsla. Men den här regeringen har visat handlingskraft. Och det är jag väldigt stolt över. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:496 om åtgärder för 36 Miljöminister (MP): har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att ska nå målet om god ekologisk status i till i enlighet med våra åtaganden i Helcom. Jag instämmer i att situationen i är akut och att mer behöver göras. Oroande är också att klimatförändringarna kan leda till att problemen förvärras, bland annat med allvarliga konsekvenser för fiskbestånden i . Det finns en historik av för hög tillförsel av näringsämnen till . Utsläpp av orenat avlopp till vatten har pågått i och fram till från stora städer som och . Självreningen av näringsämnen i landskapet har också minskat drastiskt på grund av att våtmarker och sjöar dikats ut och torrlagts i stor omfattning . Sammantaget har vi en miljöskuld som det kommer att krävas omfattande, långsiktigt och tålmodigt arbete för att åtgärda. Det arbetet har dessutom varit eftersatt alldeles för . Det är i det perspektivet som regeringen satsar på ett rent hav för perioden –2020 med ett paket av åtgärder mot övergödning, miljögifter och skräp och på skydd av flera områden. Regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten flera uppdrag för att underlätta åtgärdsarbetet mot övergödning och få till stånd åtgärder där de gör störst nytta. Regeringen har också ökat budgeten kraftigt för finansiering av lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, och villkoren har ändrats så att fler typer av åtgärder nu kan ges stöd och så att det blir mer attraktivt att söka dessa medel. I regeringens satsning på ett rent hav ingår en våtmarkssatsning på 2018–2020 som kommer att bidra till att öka självreningen i landskapet och minska tillförseln av näring till havet. Som nämner är landsbygdsprogrammet ett av flera viktiga verktyg för att minska övergödningen av . Regeringen avser därför att, nu när översynen av nästa programperiod påbörjas, arbeta för att landsbygdsprogrammet ska bli betydligt mer effektivt och att det ska bidra till att uppsatta miljömål uppnås på ett strategiskt och mätbart sätt. tar även upp att skydd av fler områden behövs. Detta är en prioriterad fråga för regeringen. Därför har regeringen pekat ut flera Natura 2000-områden för att skydda bland annat tumlaren i och gör även stora satsningar i budgeten för stärkt marint områdesskydd. Dessutom har vi lagt uppdrag på Havs- och vattenmyndigheten att bland annat identifiera åtgärder i syfte att nå bevarandemålen i skyddade områden med fokus på fiske. För att minska övergödningen på har regeringen tillsatt en utredning som ska ge förslag på hur drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete kan stärkas. Utredningen ska också föreslå styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder. För att god miljöstatus ska kunna uppnås i behöver alla nio länder med kust till bidra. Där är samarbetet inom Helcom en viktig plattform. Regeringen har också för avsikt att ta en aktiv roll i utvecklingen av den nya aktionsplanen för ökat skydd av som ska tas fram inom Helcom, och regeringen kommer att verka för att den håller en hög ambitionsnivå. Sammantaget innebär det här att förutsättningarna för lokalt, regionalt och gränsöverskridande åtgärdsarbete mot övergödning stärks väsentligt. Det kommer inte att innebära att når god ekologisk status till 2021, men det är början på ett arbete som kommer att ge effekt på lång sikt och som också kommer att vara en lönsam investering. 37 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Det här är ju ett exempel på det som vi pratade om tidigare, att ett antal av våra 16 miljömål som inte nås är direkt kopplade till situationen i . är kanske världens mest förorenade innanhav. Alla känner till de döda bottnarna och algblomningen som snart tyvärr kommer att breda ut sig, kanske mer . Det har slagits nya rekord . Inom Helcom – det Östersjösamarbete som ministern refererar till, där alla är är med – är det inget av de nio som är i fas med de mål som har satts upp. Även om är bättre än de flesta andra kommer vi inte heller att nå målen om en god ekologisk status till 2021. Det finns väldigt mycket att göra här. De stora lösningarna finns nog inom jordbruket och fiskeripolitiken. Om jag börjar med jordbruket välkomnar jag att miljöministern säger att ska verka för ett bättre och mer ändamålsenligt landsbygdsprogram. Landsbygdsprogrammet är ju den gröna delen av EU:s jordbrukspolitik. Jag vill fråga ministern: det nu pågår förhandlingar på EU‑nivå om en ny jordbrukspolitik – kommer den att verka för att alla så kallade direktstöd tas bort och att allt inom jordbrukspolitiken ska ligga inom landsbygdsprogrammet och gå till miljöersättningar, inte bara till ökad produktion? Det vore intressant att få svar på det. De extra som har avsatts är väldigt välkomna och någonting som vi i förstås stöder. läste jag en debattartikel av LRF och Världsnaturfonden. De säger att det är svårt att få del av dessa pengar när det handlar om att lantbrukare vill anlägga våtmarker. Våtmarker är naturens reningsverk, kan man säga. Där kan fosfor, kväve och andra utsläpp renas. Men systemet är alldeles för krångligt. Hundratals lantbrukare får inte ut sina pengar. Jag undrar om regeringen har någon strategi för att se till att pengarna verkligen går dit de ska, så att våra lantbrukare kan göra ett bra miljöarbete. När det gäller fisket finns det väldigt mycket att göra. Vi i vill till exempel förbjuda bottentrålning. Jag undrar om regeringen har några förslag på det området. Om man har ett marint reservat ska det vara just ett reservat, alltså ett skydd där det inte bedrivs ett storskaligt fiske. Vi anser också att de skydden behöver ökas, och där verkar vi vara överens med regeringen. Precis som i den förra debatten ser jag att det finns väldigt mycket kvar att göra, så jag vill gärna höra mer från ministern om vad som är på gång. 38 Miljöminister (MP): Tack, , för möjligheten att diskutera de viktiga Östersjöfrågorna här i kammaren! Jag tänkte börja med att kommentera arbetet med våtmarker. Det är en sak som vi från regeringen har identifierat som viktig ur flera aspekter. En aspekt är att det är en viktig åtgärd för att förbättra statusen i och för att hantera vattenfrågorna på land. har stora områden i dränerats, och markens möjlighet att bevara vatten har minskat. Det skapar en känslighet för torka, vilket vi har upplevt , och för mycket regn. Våtmark är ingen lösning på det. Men våtmarker är bra för att de fångar upp näringsämnen, och det är bakgrunden till att vi gör en kraftig våtmarkssatsning. Vi satsar mer pengar, men vi har också ändrat så att fler än tidigare kan söka det stödet. Man kan söka stöd för fler typer av åtgärder, och vi har infört att man kan få en större andel av en investering i en våtmark . Vi har också vidtagit åtgärder för att sänka trösklarna. Precis som har jag tagit del av debattartikeln där man pekar på att det är administrativt krångligt. Självklart ska vi titta på det. Finns det ännu mer som vi kan göra för att sänka trösklarna ska vi absolut göra det. Jag har läst artikeln med nogsamhet och jag analyserar den. Nästa fråga som tar upp gäller fisket och kopplingen till de marint skyddade områdena. Där har regeringen gjort flera saker. Framför allt har vi ökat mängden marint skyddade områden. Det är viktigt att komma ihåg att när man beslutar om ett skyddat område är det första steget en väldigt lång process. Man ska bland annat fatta beslut om hur fisket ska regleras. Eftersom fiske är en EU-kompetens måste man förhandla med alla de länder som har rätt att fiska i det området. Det tar väldigt . har vi reglerat ett område och hittat en modell för hur det ska göras framöver. För att komma längre och utveckla den svenska positionen i dessa frågor har vi gett två viktiga uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten. Det första uppdraget är att det ska göras en analys av hur olika fiskemetoder påverkar vattenmiljön och fiskebeståndet inklusive en analys av effekterna av bottentrålning. Det kommer att vara ett viktigt underlag för politiska beslut framöver. Det andra uppdraget är ett utredningsarbete där Havs- och vattenmyndigheten ska föreslå områden där man kan göra en reglering för att få områden helt utan mänsklig påverkan. Det är vår uppfattning att det vore viktigt att inrätta sådana områden, inte minst för fiskets och torskens skull. De vattenlevande djuren får då områden där de får växa till och vara ifred utan störning från båttrafik eller fiske. Det har vi identifierat som en viktig åtgärd framöver, så det är därför som vi har beställt ett sådant underlag. När vi styr under nästa mandatperiod kan vi fatta den typen av beslut. Jag delar uppfattningen att fiskefrågorna är oerhört centrala. Att vi har en kunskapsbaserad och vetenskapligt förankrad fiskepolitik framöver är avgörande för framtid. 39 (V): Det är utmärkt att regeringen vill göra det lättare att få våtmarksstödet. Jag noterar att man i har anställt så kallade våtmarksadministratörer, det vill säga tjänstemän som hjälper till med pappersarbetet så att det blir så enkelt som möjligt för lantbrukarna att få pengarna. Det vore kanske en idé. Jag hade även en konkret fråga om förhandlingarna om EU:s jordbrukspolitik. Vi i anser att egentligen inte ska ha något direkt stöd. Allt stöd ska i stället vara mer eller mindre miljörelaterat. Sedan kan man få ett ännu högre stöd om man till exempel bedriver jordbruk långt ute i glesbygden där de ekonomiska förutsättningarna är lite sämre. Är detta något regeringen driver? Jag funderade ytterligare på något vad gäller jordbruket. Ett enkelt sätt att öka miljöarbetet i jordbruket är att stimulera det ekologiska jordbruket. I går var jag på ett seminarium hos Organic , som är branschorganisation för att stimulera ekologiskt jordbruk i . Där vill man att det ska finnas ett mål om att av åkermarken ska vara ekologiskt certifierad till 2030. Det är en bra målsättning, tycker jag, som vi borde kunna vara eniga om. Jag vet att det finns anslag i budgeten som man kan få för ekologisk odling, vilket är bra. Men anslagen behöver bli högre. Ett sätt att finansiera det vore helt enkelt att det konventionella får ta ett större miljöansvar genom en skatt på handelsgödsel. Man kan också ha en skatt på bekämpningsmedel, som kan vara mer ändamålsenlig. Då får vi in intäkter som kan gå till den ekologiska produktionen. Vad anser ministern om det? När det gäller fisket är det bra att regeringen förhandlar med andra länder. Jag förstår att det kanske främst handlar om och – kanske i synnerhet . Det handlar om stopp för bottentrålning och ett bättre skydd mot industriellt fiske. Kan ministern vara mer specifik om detta? Vilka områden förhandlar ni om? Hur går det? kommer att ha ordförandeskapet i det som kallas Baltfish från . Baltfish är ett samarbetsorgan för , där man tillsammans regionalt driver fiskefrågor. Där finns alla möjligheter för att driva frågan om ett mer hållbart fiske, förbud mot skadliga fiskemetoder såsom bottentrålning, att vi ska ta ut rimliga kvoter så att vi inte fiskar ut den fisk som finns och så vidare. Vilken strategi har för sitt ordförandeskap i Baltfish? Avser ni att informera oss i om det? Jag har inte hört något om det. 40 (L): Jag har anmält mig till debatten, eftersom jag tycker att det här verkligen är en mycket viktig fråga. Jag saknar dock ett perspektiv i debatten som handlar om hur man kan påverka utvecklingen för status, och det gäller sjöfarten. Jag vill ta upp några exempel som jag tycker är väsentliga och viktiga i sammanhanget. Vi har bland annat frågan om utsläppen från sjöfarten. Först vill jag säga att sjöfarten är helt fantastisk för att till exempel transportera gods. Men alla transportslag har sina utmaningar, och så även den fantastiska möjlighet som sjöfarten utgör. Det jag vill ta upp och göra ett medskick om till statsrådet är hur sjöfarten kan bli ännu bättre på det den gör. Men jag vill även adressera de utmaningar som finns. En sådan utmaning är emissionerna från sjöfarten. Där pågår ett stort arbete. Detta arbete är internationellt och är därför viktigt i sig. En annan sak handlar om hur våra vattenvägar är konstruerade. Det finns väldigt känslig miljö. Det tål även att fundera över hur våra nationella farleder, dem vi själva har rådighet över, är satta. Hur är de utformade? Var ligger de?