prot · H50985 · 2018-03-15 00:00:00 — Därför är det oroande att man i statistiken över sökande ser att många kvinnor och personer med invandrarbakgrund söker men sedan sållas bort någonstans i ansökningsprocessen. Finns det någon åtgärd man skulle kunna vidta för att öka mångfalden inom polisen, och hur ska det göras utan att man tummar på kvaliteten? 45 Justitie- och inrikesminister (S): Vi ska inte tumma på kvaliteten. Vi måste ha bra, välutbildade och kvalificerade poliser som går ut, som kan sköta sitt viktiga arbete. Men jag tror att man måste bredda rekryteringen ytterligare. Ett förslag är att starta två nya polisutbildningar, en i och en i . Då tror jag att vi kommer att få ännu fler sökande till polisutbildningen. Precis som frågeställaren säger har vi haft nästan 10 000 sökande. Jag tror att vi kommer att få ännu fler, och då får vi också ett mycket större urval av nya ungdomar. Brottsutredning av återvändande islamistiska extremister 46 (L): När Säkerhetspolisen presenterade sin årsrapport uppmärksammades särskilt att problemen med säkerheten har ökat och att hoten mot svensk demokrati, inte minst från våldsbejakande islamistisk extremism, är ett stort bekymmer. Utöver att vi har problem med inhemsk extremism – ungefär 2 000 personer beräknas stödja den typen av rörelser – har vi också problem med återvändare. Liberalerna noterade i går att nu ska börja utreda alla återvändare som har kommit tillbaka från den så kallade Islamiska staten. Vi har tidigare försökt bringa klarhet i om detta fungerar över hela landet. Regeringen har sagt att det i princip fungerar. Men jag vill ändå få ett tydligt besked från statsrådet . Anser du att alla som återvänder ska utredas för brott? 47 Justitie- och inrikesminister (S): Den växande extremismen på en del håll är ett stort bekymmer som vi måste ta på allra största allvar. Vi förstärker Säkerhetspolisens resurser med . Vi har redan gjort en ekonomisk förstärkning. De anställer fler och kommer därmed också att kunna genomföra fler utredningar. Min uppfattning är att det är polisen som utreder brott, inte regeringen. När jag talar med Säkerhetspolisen om detta är signalen från dem och från den öppna polisen ständigt denna: Om vi misstänker att brott har begåtts inleder vi naturligtvis en förundersökning, som brukar föregås av förhör. Bedömningarna av hur man gör i de enskilda fallen måste alltid polisen göra. Det är inte politiker som ska genomföra brottsutredningar. 48 (L): Regeringen besvarar inte min fråga. Detta handlar inte om förundersökning eller om personer som har begått brott eller är misstänkta för brott. Liberalerna kräver att alla extremister och terrorister som återvänder från Islamiska staten, oberoende av misstanke om brott, obligatoriskt ska utredas för brott. Jag vill veta om Socialdemokraterna och justitieministern anser att de ska utredas. Jag fick inget svar på min fråga. 49 Justitie- och inrikesminister (S): verkar inte riktigt förstå hur polisarbete fungerar, och han verkar heller inte riktigt förstå gränsdragningen mellan politiken och myndighetens polisarbete. Jag har fullt förtroende för Säkerhetspolisen och för polisens sätt att sköta sina arbetsuppgifter. Jag kommer aldrig att skriva polisen på näsan vad de ska göra och vad de inte ska göra. Jag utgår från – och jag vet att det är så – att de, om de misstänker att brott har begåtts, tar in folk på förhör. Behöver de sedan gå vidare inleder de också en förundersökning. Den tågordningen måste man ha. 50 (M): Jag har i den här kammaren tagit upp behovet av att skapa bättre förutsättningar för vattenbruket i . Det är en fråga som gör mig rätt frustrerad, faktiskt. Förutsättningarna för vattenbruket skulle med ganska enkla regelförändringar och förändringar i myndighetsstyrningen kunna förbättras radikalt och därmed också få positiva effekter för vår miljö och för den ekonomiska tillväxten, särskilt på landsbygden. Miljöministern har tidigare svarat mig att man ser över regelverket. Visst, en del förändringar behöver utredas, men rätt mycket skulle enkelt kunna ändras. Det är inte bara jag som är otålig utan faktiskt en majoritet här i , som gjorde ett tillkännagivande. undrar jag vad miljöministern och regeringen konkret kommer att göra för att undanröja hindren för en växande grön näring på en blå åker. 51 Miljöminister (MP): Tack, , för att du tar upp en viktig fråga! Jag och regeringen delar helt bilden av att ett hållbart vattenbruk kan vara en viktig del av en framtida livsmedelsförsörjning. Det är också därför som frågan nämns i livsmedelsstrategin med riktade uppdrag till ansvarig myndighet, som bland annat ska se över om man kan göra regelförenklingar av den typ som efterfrågas. 52 (M): Det råder alltså inte brist på strategier, utan det är brist på konkreta åtgärder från den här regeringen. Vi har en livsmedelsstrategi, och det finns en särskild strategi för vattenbruket, men det är konkreta åtgärder som jag efterlyser och som branschen så desperat behöver för att den enorma potential som finns ska kunna frigöras. Jag kan ge ministern lite hjälp på traven: Ändra regler, så att tillstånd baseras på väntade utsläpp i stället för på foderåtgång, och samordna myndigheternas tillsyn! Detta är konkreta åtgärder som jag hoppas att regeringen vill ta initiativ till. Kommer någonting att hända innan mandatperioden är slut? 53 Miljöminister (MP): Vi har antagit en omfattande livsmedelsstrategi med en lång rad åtgärder och konkreta uppdrag till våra myndigheter. Ett av dem rör vattenbruket, med möjlighet att se över den typ av regler som tas upp här. Psykisk ohälsa hos barn och unga 54 (C): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående det växande problemet med psykisk ohälsa bland barn och unga i . Det är framför allt ett växande problem bland de unga människorna som mår dåligt, men det är också ett problem för samhällets utveckling. meddelade att man ska gå till val på att avskaffa köerna i barn- och ungdomspsykiatrin. Det kan verkligen behövas med tanke på att köerna har tredubblats under tid i regeringen. Min fråga till statsrådet är: Varför har regeringen inte gjort mer när det gäller barns och ungas psykiska hälsa? 55 Statsrådet (MP): Det är en oerhört viktig fråga som tar upp här. Barns och ungas psykiska ohälsa är verkligen en temperaturtagare när det gäller hur samhället fungerar. Därför är det väldigt oroande att den ökar i så hög takt. Regeringen har satsat extra på psykisk ohälsa och särskilt på barn och ungdomar. Det är en del i att vi uppmärksammar det här problemet. Sedan är det viktigaste naturligtvis att arbeta förebyggande. När man väl får hjälp med att komma till psykolog eller kurator har man ju redan problem. Vi satsar på skolan, på välfärden och på levande och mänskligare städer liksom på sysselsättning för ungdomar och på deras fritid. Det är en del i vår syn på detta. 56 (C): Tyvärr kan man i statistiken när det gäller barns och ungas hälsa se en oroväckande utveckling under tid i regeringen, där köerna har tredubblats. Det är ett växande problem, och det sker som man tog bort en prestationsbaserad ersättning för de landsting som lyckades med att se till att barn och ungdomar fick hjälp inom rimlig tid. Vad planerar man för åtgärder, och är man nöjd med det som man har lyckats med? 57 Statsrådet (MP): Jag förmodar att syftar på kömiljarden. Återigen: Vi satsar 13 miljarder där ni satsar 1 miljard. De 13 miljarderna handlar om att stärka hela vården. Jag inser verkligen vikten av att satsa på utanförskapsskolorna, elevhälsan och hela civilsamhället för att komma åt den stress och otrygghet som så många ungdomar känner. Detta är en uppgift för hela samhället. Insatser för att förenkla återvinning 58 (S): En av de många viktiga saker som regeringen har genomfört i sin ambitiösa miljöpolitik är att göra avfallshierarkin till lag. Nästa steg blir att arbeta för att realisera den. Då kommer vi till min fråga, som går till miljöminister . ser vi ofta att vi får bära med oss våra förpackningar till redan överfulla insamlingsstationer. Skulle vi inte kunna hitta ett sätt att göra det enklare att göra rätt, så att insamling kan ske med samma service som för övriga sopor, det vill säga direkt vid fastigheten? 59 Miljöminister (MP): Tack, , för frågan! Vi har haft ett producentansvar i . Det har varit framgångsrikt så till vida att vi har fått hyfsade nivåer på återvinningen, men det har inte varit tillräckligt vad gäller den service som medborgarna får. Alltför många medborgare behöver gå till återvinningsstationer som ligger avsides eller är skräpiga, som nämndes. Inte minst för våra äldre är detta en uppgift som faktiskt är att kräva för mycket. Jag ser goda förutsättningar för att vi genom politiska beslut och tydlighet ska kunna förtydliga vilka servicenivåer som medborgarna kan förvänta sig. 60 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag vill också passa på att fråga ministern hur hon ser på det faktum att det finns kommuner som redan genomför insamling direkt vid fastigheten, men där har kommuninvånarna fått stå för kostnaderna själva, trots att det egentligen är producenterna som skulle betala. Hur ser ministern på detta? 61 Miljöminister (MP): Som en reaktion på den bristande servicenivån i det system som producenterna tillhandahåller har många kommuninvånare krävt av sina politiker att de ska ordna bättre system, så att man kan sortera hemma. Då har detta lett till att medborgarna har fått betala för detta själva via avfallstaxan, trots att den princip som har slagit fast är att finansieringen ska ligga hos producenten. Det kan vi inte nöja oss med. Det behöver rättas till. Förslaget om ändrade mediegrundlagar 62 (SD): Min fråga går till statsrådet . bereder just nu regeringens förslag om ändrade mediegrundlagar. Det är sällan som ett lagförslag har mötts av så omfattande kritik. I flera lägen har det till och med talats om censur. Kortfattat kan man säga att regeringen vill förbjuda verksamheter som Lexbase och liknande, som främst vänder sig till allmänheten, som man inte vill inskränka det man i propositionen kallar för seriös granskande journalistik. Således kopplar man alltså delvis rätten att samla in uppgifter till frågan vem eller vilken verksamhet det är som håller i uppgiftsinsamlandet. är såklart kritiska till verksamheter som Lexbase. är vi dock kritiska till att skriva om grundlagen enbart i syfte att stoppa enskilda företag. Frågan till ministern är således: När remissinstanserna nu har omfattande kritik och vissa öppet talar om censur, är det inte bättre att ta tillbaka lagförslaget till ritbordet och göra om det och göra rätt? 63 Justitie- och inrikesminister (S): Först ska man säga att förslaget har utarbetats av en parlamentarisk kommitté och har mycket starkt stöd av de politiska partierna. Det problem man ville komma åt när det gäller Lexbase var att det var en funktion som lätt kunde utvecklas och faktiskt redan hade utvecklats till en plattform för häxjakt. Då handlar det inte bara om att man kan kartlägga dem som har dömts för olika brott utan också brottsoffer och kanske vittnen och andra målsägande. Vi gör inte avkall på offentlighetsprincipen eller öppenheten i den delen, men vi öppnar för möjligheten att säga stopp för den typen av verksamhet. Jag tror nämligen att om detta inte stoppas kommer det att skada enskilda människor på ett väldigt allvarligt sätt. Detta måste vi våga ta i, för det handlar om en effekt av den nya tekniken. Då måste vi modernisera lagstiftningen på rätt sätt. 64 (SD): Denna lag införs som en så kallad delegationsbestämmelse. Det innebär att ytterligare inskränkningar kan komma att genomföras . Här talar vissa experter om att regeringen nu öppnar ett gigantiskt svart hål i själva grundlagsskyddet. Det är något som oroar mig extremt mycket. Min fråga till statsrådet är såklart: Är detta verkligen inget som oroar – när experter pratar om gigantiska svarta hål i grundlagsskyddet? 65 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vet att det snurrar runt en hel del missförstånd, inte minst på nätet, kring detta. Man försöker ofta blåsa upp detta till något mycket större än vad det är. Men jag kan säga: Vår avsikt är inte att göra avkall på yttrandefriheten eller tryckfriheten. Det förslag som har utarbetats har inte bara ett brett stöd här i kammaren utan faktiskt också hos de flesta av de medieaktörer som vi talar om. Vi tänker inte gå för långt i den delen. Åtgärder för att skydda barn från pornografi 66 (KD): Vart femte barn – av alla barn – kommer att bli utsatt för sexuella övergrepp före 18-årsdagen. Och barns porrtittande är ett växande samhällsproblem. I hälften av landets kommuner saknas fortfarande porrfilter på nätet i skolor och förskolor. Bland annat har ett föräldraupprop samlat 25 000 namnunderskrifter – med hashtaggen #porrfribarndom – för en ny lag som begränsar närvaron av porr i förskola och skola. Men regeringen gör ingenting. frågar jag dig, justitieminister : Är du beredd att tillsätta en snabbutredning, så att vi kan få ett lagförslag att besluta om i riksdag? 67 Justitie- och inrikesminister (S): Vad man ska göra på enskilda skolor och förskolor är egentligen inte min sak. Det hör till utbildningspolitikens område. Då måste de besluten fattas på skolor och förskolor. Därför kan jag inte lova någon utredning i den delen. Men allmänt kan jag naturligtvis säga att jag gärna skulle vilja se att det finns sådana begränsningar och filter, inte minst när det gäller skolor och förskolor. Jag hoppas att denna fråga tas upp i hela och i alla skolor, så att man ser till att få detta genomfört. För detta behövs ingen lagändring, utan det räcker att man agerar lokalt. 68 (KD): Tack för svaret, justitieministern! blir jag riktigt besviken – som ledamot av riksdag, som lärare, som pappa och som farfar – tillsammans med 1,2 miljoner familjer i med barn . Även barn ger uttryck för att de vill slippa att bli påtvingade porr. Men ministern viker undan och ger inget svar. Justitieministern bör väl kunna få fram ett lagförslag på detta område? 69 Justitie- och inrikesminister (S): Vissa frågor är statliga. Andra frågor är kommunala. Jag sa precis till att jag gärna skulle vilja se att man i alla skolor ser till att väcka denna diskussion, så att vi kan få stopp på detta. är inte jag utbildningsminister eller skolminister och ansvarig för de delarna, men jag skulle gärna vilja se detta. För jag ser naturligtvis också behovet av att vi begränsar tillgången på detta sätt. Men det är i första hand lokala frågor. Jag tror inte att vi har någon meningsskiljaktighet i sak. Nationell plan för dammar och vandringshinder 70 (L): Jag har en fråga till miljöminister . Den handlar om vattenkraft och prövningen kring detta. Det är väl känt att Liberalerna inte är med i energiuppgörelsen, men vi har ingen annan åsikt än att vi tycker att vattenkraften ska ha moderna miljötillstånd och relevanta miljökrav. Men tillståndsprocessen måste bli rimlig – administrativt och ekonomiskt – så att det inte blir alltför betungande och så att det är genomförbart. Att vi tycker så är inte konstigt. Vi ligger ju bakom det riksdagsbeslut som är fattat, där man i stort sett citerar vår motion. Vi har också sagt att vi tycker att det ska vara mycket fokus på miljönytta. Men min fråga till miljöministern handlar om en annan del av detta. Den lyder så här: Finns det någon strategi för hur man ska behandla de andra, tusentals, dammar och vandringshinder som finns? Finns det något åtgärdsprogram kring detta? Där kan man ju verkligen uppnå miljönytta. 71 Miljöminister (MP): Stort tack, , för den tydlighet som uttrycks! Vi har värderat detta och arbetat för att få en riktigt bred förankring i fråga om de beslut som har tagits om vattenkraften. Att det sträcker sig även utöver fempartigruppen är väldigt roligt att höra. Den proposition som vi lägger fram reglerar både vattenkvalitetsarbete och specifik hantering av vattenkraftverk som levererar el. Vi kommer också att dra igång ett arbete som vi kallar för en nationell plan. I den kommer man att arbeta med vattendrag för vattendrag. Alla hinder i ett vattendrag kommer alltså att hanteras i ett gemensamt arbete som kommer att ledas av Havs- och vattenmyndigheten. Det är inklusive dammar som inte har varit kopplade till elproduktion. 72 (L): Tack för svaret! Även när det gäller dessa dammar handlar det om en balansgång mellan många intressen. Kulturminnesvården och naturvården står kanske lite mot varandra. Man får ändå ta med alla de faktorerna där. Men en följdfråga kan vara: Vad är det för tidsramar vi pratar om när det gäller att ta fram detta? 73 Miljöminister (MP): Tanken med den nationella planen är att man på ett systematiskt och väl avvägt sätt ska väga olika intressen – energiproduktion, vattenkvalitet, miljö och kulturmiljö – i ett samlat grepp. Och man ska göra det vattendrag för vattendrag för att hitta de mest effektiva åtgärderna. Det kommer att ta mycket att bara pröva dem som har varit kopplade till elproduktion. Det kommer att ta . Repressiv brottsbekämpning i förorterna 74 (V): Bilden av våra förorter är ofta snedvriden i medierna. Där finns ofta väldigt mycket gemenskap, och människor trivs där. Men tyvärr ser vi att många ungdomar har dragits in i grövre kriminalitet. I har vi sett att närpolisen dras in som detta sker – det har skett . Det förebyggande arbetet har minskat, och man talar överlag lite mer om repression. Jag undrar hur regeringen ser på att många unga i förorten beskriver att resurser dras undan för dem. Många upplever att de rika har blivit rika på deras bekostnad. Man kan lyssna på hiphoptexter och så vidare. Där uttrycker de väldigt starkt den känslan: De rika har blivit rika på vår bekostnad. I dessa områden i har polisen och kronofogden gjort tillslag tillsammans. Vi ser hur marknadskrafterna går in ganska mycket i människors liv, med kraftiga hyreshöjningar. Kronofogden har lite hårdare metoder och så vidare. Jag undrar om ministern tror på repression eller stöd. 75 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tror på en kombination av brottsbekämpande åtgärder och förebyggande åtgärder. Man måste alltid göra båda delar. När det gäller tillväxten av till exempel de kriminella gängen tror jag att det ibland handlar om att man måste gå på de mest brottsaktiva individerna, de som kanske leder gängen och är de som i många fall är farligast. Det måste man göra med polisiära medel. måste man minska nyrekryteringen till gängen, och det kan man göra med sociala insatser. Polis och socialtjänst måste vara två starka aktörer. har regeringen presenterat ett nytt program. Det är ytterligare pengar för att minska segregeringen. Jag tror att det är en plan på över 2 miljarder som handlar om att öka de förebyggande insatserna ytterligare. Men, som sagt, glöm inte bort att man alltid behöver båda perspektiven! Om det är några som lider om vi inte lyckas lösa detta är det just de boende i dessa områden. 76 (V): Jag undrar om ministern och övriga ledamöter tänker på att även de tyngst kriminella har fått dessa känslor av en samhällsutveckling. Även en tungt kriminell är ju, så att säga, en vanlig människa som kan vara väldigt harmonisk. Vi människor är kärl som fylls med det som vi upplever. Hur vi blir behandlade av omgivningen kommer vi att ha inom oss, och det kommer att spillas ut. Det gäller särskilt när man är ung och inte har andra redskap att hantera situationen. Jag oroar mig för den repression som det talas om . 77 Justitie- och inrikesminister (S): Vi måste minska klyftorna och öka möjligheterna att få jobb. Det har varit ett bekymmer tidigare att klyftorna har ökat. går vi in med starka insatser för att minska klyftorna. Men ökade klyftor kan aldrig vara en ursäkt för att börja begå väldigt allvarliga brott. Alla har ett personligt ansvar, något som är väldigt viktigt att fortsätta hävda. Jag tror, som sagt, på en kombination av brottsbekämpande och förebyggande insatser och rehabilitering när man sedan har lyckats ta dem som begår de grova brotten. Regeringens åtgärder för att bekämpa terrorism 78 LAWEN REDAR (S): Terrorattacken på är ju ett av de mest hänsynslösa och skräckinjagande brott som har skett mot vår huvudstad och vårt land i modern tid. inleddes den kanske största rättegången i svensk historia med 155 målsägande som ska höras i rätten och ett imponerande polisiärt förarbete. Rättegången symboliserar precis allt det som en fundamentalist inte tror på: rättssäkerhet, legalitet och likhet inför lagen. Den skyldige ska dömas för sina handlingar efter bevisning och domstolsprövning, och målsäganden har rätt till upprättelse. Regeringen har genomfört en hel del åtgärder på terrorismbekämpningsområdet, bland annat genom det program som handlar om att förebygga, förhindra och försvåra terrorangrepp i . Kan justitieminister berätta lite mer om vilka åtgärder man har vidtagit för att bekämpa radikalisering och terrorangrepp? 79 Justitie- och inrikesminister (S): Bland annat har vi stärkt lagstiftningen. Vi har utvecklat lagstiftningen och kriminaliserat finansiering av terrorism. Vi har kriminaliserat resande i syfte att begå terroristbrott, och vi har kriminaliserat att ta emot utbildning i terrorism. var det bara kriminellt att ge utbildning. Det var alltså i praktiken straffritt att åka utomlands för att utbilda sig till terrorist. Den luckan täppte vi till . Vi har också ökat resurserna både till Säkerhetspolisen och till polisen för att jobba med detta. Framför oss ligger ytterligare förslag. Det handlar bland annat om att stärka lagstiftningen ytterligare när det gäller det nya brottet deltagande i terroristorganisation. Det ligger också förslag om nya metoder för att upptäcka detta , exempelvis via hemlig dataavläsning. Det är en lång rad åtgärder som vi har vidtagit och åtgärder som vi kommer att vidta. 80 LAWEN REDAR (S): Tack, statsrådet, för svaret! Antidemokratiska värderingar sprids ju väldigt snabbt bland dem som är mottagliga för det. Det är främst unga män, dessvärre, som redan hamnat i destruktivitet och kriminalitet. presenterade Socialdemokraterna ett valförslag om ett nationellt avhopparprogram för dem som vill lämna kriminalitet. Kan statsrådet beskriva förslaget närmare? 81 Justitie- och inrikesminister (S): De här verksamheterna bedrivs på lokal nivå, ofta väldigt bra. De riktar sig inte bara till dem som dragits in i radikalisering och riskerar att hamna i terrorism, utan de riktar sig brett. Vi vill ha ett nationellt program som omfattar hela och som innebär att man kan stimulera samarbete mellan kommunerna i hela landet på ett mycket bättre sätt än . 82 (MP): Jag vill rikta en fråga till klimatminister angående systemet med utsläppsrätter. Alliansregeringen valde att sälja överskottet av utsläppsrätter i . Resultatet blev att de ansträngningar som den svenska industrin gjorde för att minska utsläppen blev till utsläpp i andra länder. Efter regeringsskiftet har den rödgröna regeringen i stället makulerat överskotten av utsläppsrätter. Min fråga är: Hur många utsläppsrätter har kunnat makuleras i ? 83 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Det är väldigt abstrakt för människor vad en utsläppsrätt är. Och det är mycket som regleras inom ett gemensamt EU-handelssystem, där man på lång sikt ska minska utsläppen. Det är klart att om man makulerar utsläppsrätter kan ingen annan använda dem. Dessutom ökar priset på utsläppsrätter. Därför har det varit väldigt angeläget för att driva på för en reformering av EU:s utsläppshandelssystem. som vi har suttit i regering har vi kontinuerligt makulerat det som har blivit över av den svenska tilldelningen. Sammanlagt har vi makulerat utsläppsrätter, motsvarande svenska utsläpp. Den tidigare regeringen sålde i stället, precis som säger, de överblivna utsläppsrätterna till andra att släppa ut. 84 (MP): Tack, klimatministern, för svaret! I svaret angav du inte bara det som jag frågade om, hur många utsläppsrätter som har makulerats i , utan du nämnde också det stora problemet i sammanhanget, nämligen EU:s oansvarigt generösa tilldelning av utsläppsrätter.