prot · H509123 · 2018-05-31 00:00:00 — Jag vill fråga ministern: Vad gör regeringen för att garantera de äldres välbefinnande på ett bättre sätt än vad som sker ? 111 Statsrådet (S): Utan att på något sätt säga att ger en felaktig bild vill jag säga att är världens bästa land att åldras i. Vi blir äldre och håller oss friska allt längre. Allt fler äldre lever långa, socialt aktiva och rika liv, men detta hindrar inte att de kan lida av psykisk ohälsa. har rätt i att de som gör det blir allt fler. Det handlar om att möta detta med kunskap i den mån den psykiska ohälsan handlar om diagnoser, det vill säga olika typer av depressioner och så vidare. Jag menar att man måste börja mycket tidigare. Det är regeringens uppfattning att man på olika sätt måste arbeta med det sociala innehållet gentemot våra folkrörelser och pensionärsorganisationer, med dagverksamheter och mötesplatser, och se till att de äldre har möjlighet att delta i sociala aktiviteter och att civilsamhället uppmuntras att ge dessa möjligheter. Om det är en situation där äldre befinner sig på ett särskilt boende är det lite annorlunda, och jag återkommer till det. 112 (M): Tack för svaret, ministern! Jag tror också att är det bästa landet för den som är frisk och pigg, så länge man är det när man är gammal. Sedan tror jag att det går ganska fort utför. Tyvärr har vi hemtjänstpersonal som i många fall saknar kompetens och som inte får rätt och adekvat vidareutbildning för att ta hand om dem som är alltmer sjuka, som har många mediciner och som vårdas i hemmet, där ganska avancerad sjukvård sker. Jag tror att det måste till krafttag för att vi ska klara detta. 113 Statsrådet (S): Jag vill understryka behovet av att satsa på personalen och deras kompetens och förmåga att möta människor som både lider av psykisk ohälsa och som har behov av rent sjukvårdande insatser. Då är det viktigt att vi har resurser för att satsa på utbildning. Det är positivt att regeringen har presenterat så kallade yrkespaket som gör att vi enkelt kan utbilda många fler vårdbiträden och undersköterskor, så att ingen som är outbildad eller obehörig ska möta våra äldre, vare sig i eller på särskilda boenden. Det förändrade investeringsstödets effekter för byggandet av hyresrätter 114 (S): Jag vill ställa en fråga till bostadsminister . Att det byggs många bostäder är givetvis nödvändigt för att komma till rätta med bostadsbristen i . Men även rörlighet på bostadsmarknaden är en av de pusselbitar som måste falla på plats för att lösa bostadsbristen. Rörligheten i hyresbeståndet är mycket större än i det egna beståndet. Fler kan flytta till jobb och studier om vi har ett stort utbud av hyresrätter. Därför är det glädjande att det har byggts över 10 000 nya hyresrätter med rimliga hyror med hjälp av investeringsstöd. har nivåerna i investeringsstödet justerats. Hur förväntar sig ministern att detta ska påverka byggandet av hyresrätter? 115 Statsrådet (MP): Vi gjorde en justering av reglerna för detta – det stämmer. Detta innebär att det blir lite mer attraktivt att bygga nya hyresrätter med det statliga investeringsstödet, till exempel i , och större städer, där priserna är något högre än annars. Jag har fått signaler från både och om att dessa kommuner kommer att använda sig av investeringsstödet framöver. Här får vi en skillnad som inte är oväsentlig. Vi införde dessutom en ny regel som innebar att det blir enklare och billigare att bygga på en våning eller två. I finns nämligen 1 miljon hyresbostäder på två- eller trevåningsnivån. Man kan också få stöd som gör att man kan få råd att bygga till exempel en hiss, vilket ger en ökad tillgänglighet. 116 (S): Tack, ministern, för svaret! Vi är överens om att det är väldigt viktigt att det byggs fler hyresrätter. Förutom investeringsstöd undrar jag vilka fler åtgärder tror skulle behövas för att öka byggandet av hyresrätter i . Vidtar regeringen redan nu fler åtgärder? 117 Statsrådet (MP): Generellt sett tror jag att vi behöver se över hela skattefrågan på området, men vi får nog vänta med det till efter valet som det ser ut . Jag har fått en utredning överlämnad till mig som föreslår en ny bostadsförsörjningslag. Genom den skulle kraven på kommunerna att ta bostadsförsörjningsansvar även för olika kategorier och grupper i kommunen förtydligas och skärpas. Det tror jag kan vara en viktig fråga. 118 (S): Jag vill ställa min fråga till . Jag har besökt ett antal äldreboenden i , och jag har även besökt . Genomgående är att personalen gör ett väldigt bra arbete. De äldre är mycket nöjda med den service som de får. Det här gäller de grundläggande behoven. Man får sin mat, man blir tvättad, man får hjälp med städning och så vidare. Men det som efterlyses är guldkanten. Precis samma budskap fick jag av personalen. De önskar inget hellre än att de äldre ska få en guldkant på tillvaron och inte bara få de grundläggande behoven tillgodosedda. Det handlar om bara en sådan sak som att hinna sitta ned och fika och prata med de äldre. Men personalen har ett hektiskt schema, och det är väldigt svårt att hinna med detta. Min fråga till ministern är: Hur går vi vidare med visionen om att de äldre ska få en guldkant på tillvaron? 119 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Tack också för att du besöker många äldreboenden och ! Också de behöver känna att vi ser dem och att vi är många som engagerar oss i äldrepolitik i allmänhet och äldreomsorgen i synnerhet. Det ser väldigt olika ut beroende på var man är och vem man besöker. Det finns personal som sliter hårt. Men det beror på hur man satsar i kommunen, och hur man använder de 2 miljarder som har funnits . Man har såklart arbetat på olika sätt med sociala aktiviteter, innehåll, verksamhet och träffpunkter. Jag besöker många boenden och hemtjänst där de känner att den här guldkanten finns. Men vi har utan tvekan mer att göra. Jag är framför allt bekymrad över hur vi möter framtiden. Allt fler blir allt äldre. Vi måste verkligen prioritera välfärden framför stora skattesänkningar så att dagens anställda får fler kollegor och bättre arbetsvillkor. 120 (S): Det är helt rätt att det ser ut på olika sätt. Det är också olika hur dåliga de äldre är. När många är väldigt dåliga orkar man kanske inte ta del av de sociala aktiviteterna. Man måste verkligen individanpassa och se till att de äldre är med i den utsträckning som de orkar. Mycket handlar också om att satsa på personalen. Då får den tid och ork att satsa på de äldre. Jag gläds därför mycket över att regeringen jobbar med detta. Jag tror för övrigt att vi måste få bort övervinsterna i välfärden. De pengarna ska gå till de äldre och till personalen. 121 Statsrådet (S): Många som bor på ett särskilt boende har mycket riktigt väldigt stora omsorgsbehov. Hur mycket de orkar är individuellt, men generellt kan man säga att de orkar betydligt mindre. Därför måste vi förebygga och se till att de kommer in . Vi behöver försäkra oss om att de resurser vi gemensamt avsätter verkligen används till mer personal, till utbildad personal och till både insatser och verksamheter som gör att den som är äldre inte känner sig vare sig ensam eller isolerad. De måste få uppleva att de år efter pensionen när man blir allt äldre också är då man kan glädjas. Regeringens politik för bostadsbyggande 122 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har tidigare hört att bostadskrisens effekter har blivit tydliga. I senaste prognos står det att bostadsbyggandet i kommer att sjunka. Byggsubventionerna har blivit ett fiasko. har betalats ut. Jag tror att man har byggt en hyresrätt i . Detta är inte bara ett storstadsproblem, herr talman, utan det gäller runt om i landet. Om man googlar på ordet ”byggstopp” kan man hitta byggstopp i var och varannan stad, till exempel i . Där säger att de hade en god försäljning av sina bostadsrätter, men när regeringen införde amorteringskrav, krav på hur mycket man får låna och hela det paketet tvärnitade försäljningen. Från att ha sålt ett antal lägenheter säljer man nu någon . Vd:n för säger att ”alla i byggbranschen sitter och väntar på vad som ska hända”. Detta är en rimlig fråga att ställa till bostadsministern: du nöjd med de beslut som har ni har tagit och som har gjort att det har blivit ett byggstopp i ? 123 Statsrådet (MP): Byggstopp är en helt felaktig beskrivning av läget i . Vi bygger mer – dubbelt så mycket – än vad som gjordes under förra mandatperioden. Enligt alla prognoser kommer vi att fortsätta göra det . Däremot har det blivit en stor förändring när det gäller bostadsrätter i framför allt . Det är oroande, men det är ett resultat av att man har haft en väldigt kraftig inriktning på dyra bostadsrätter i . Detta har sedan spridit sig lite grann utåt, men i de allra flesta delar av byggs det för fullt. I större utsträckning riktar man dessutom in sig på hyresbostäder. Det måste man även göra i framöver om man ska klara av de bostadsförsörjningsbehov som finns och kunna minska bostadsbristen i landet. 124 (M): är ingen förort till utan ligger en bra bit därifrån. När flyger hem till flyger han över . Det var som jag tog upp i mitt exempel, och det var i som man efterfrågade vad regeringen tänker göra. Det är nu tvärstopp, byggstopp, i . Man hänvisar till att det är regeringens politik som har gjort att det är byggstopp i och på många andra orter i . Frågan från HSB Norr och mig kvarstår: Vad tänker regeringen göra? 125 Statsrådet (MP): Som jag sa sist finns det inget byggstopp i , inte heller i övriga och inte ens i . Det byggs ganska mycket i både och , och det kommer att fortsätta byggas. Det krävs dock att man ställer om i större utsträckning. Man kan inte fortsätta springa på samma boll. Alla kan inte bygga nya bostadsrätter för . Man måste i större utsträckning rikta in sig efter behoven. Alla har inte klarat av det , men man måste lära sig det. Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till . § 9 (forts. från § 7) Redovisning av skatteutgifter (forts. SkU24) 126 (MP): Vi debatterar Redovisning av skatteutgifter , skatteutskottets betänkande SkU24. Detta är ett viktigt område att granska. Det är en väldigt stor del – omkring 210 miljarder, lite beroende på hur man räknar. Skatteutgifter kan vara bra som styrmedel, men i och med att de innebär en avvikelse från kan det ibland leda till att det blir mer krångligt eller inte lika tydligt. Det kan ibland också uppstå gränsdragningsproblem. I skrivelsen har regeringen gjort en särskild analys av ROT-avdraget. Det har funnits i ett tiotal år, och situationen ser nu mycket annorlunda ut än den gjorde när det infördes. Analysen visar att den sänkning från som gjordes var samhällsekonomiskt motiverad. Vi har fått mycket högre sysselsättning och gått in i en högkonjunktur där byggandet har varit väldigt stort. Vi har en situation där det faktiskt råder brist på arbetskraft i byggsektorn. Skatteutgiften för ROT-avdraget är nu omkring 10 miljarder. Den skulle ha varit omkring 16 miljarder om sänkningen inte hade gjorts. Jag tycker också att det är en väsentlig fråga vilken påverkan detta får, alltså hur många färre bostäder som har byggts som en följd av att vi har haft ROT-avdraget i en situation där det har varit arbetskraftsbrist. Detta är givetvis ingen enkel fråga att besvara, men det är en legitim och relevant frågeställning som vi kan behöva fundera över. Jag tror att ROT-avdraget är väldigt bra i en lågkonjunktur, där man kan behöva gasa på för att få igång sysselsättning och sådant. Men det är inte självklart att det ska vara på samma sätt . Ränteavdragen är inte något som ingår i rapporten, men jag tycker att det är väl värt att nämna, inte minst i diskussionen om hur bostadssituationen ser ut. Det är en kostnad som är hög, och i takt med att skuldsättningen ökar kommer den att bli större om inte något görs. Jag har tagit upp denna fråga tidigare i kammaren. Sex av åtta partier förespråkar att man ska göra något åt ränteavdragen, och jag hoppas att också de två största partierna framöver kan inse att vi måste göra något. Vi måste göra det av stabilitetsskäl och för att få en större rörlighet på bostadsmarknaden än , så att vi kan utnyttja det bostadsbestånd som finns på ett bättre sätt. kom med en rapport om fossila subventioner. Där uppmanade man de politiska partierna att prioritera detta för den kommande mandatperioden. Det man vill är naturligtvis att de fossila subventionerna ska minskas eller fasas ut. Från sida har vi sagt att vi gärna vill det. Vi tror inte att det går att göra allt på en mandatperiod, men vi vill gå i den riktningen. På det seminarium där presenterade rapporten ville flera partier göra det, men i går kunde vi se att ville gå i motsatt riktning. Partiledaren sa att det inte fanns något färdigt alliansförslag ännu, men hans bild var att det skulle komma att bli ett sådant. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar från de närvarande borgerliga partierna, och Liberalerna, och höra om de är beredda att gå i den riktningen. Jag tycker att det vore olyckligt. Reseavdraget är ett annat exempel på en subvention som inte är bra i sin nuvarande form. Den nuvarande utformningen är en subvention av pendling med bil. Den utredning som ser över detta, liksom de direktiv som ligger till grund för utredningen, vill att det ska bli ett transportneutralt avdrag som inte ensidigt gynnar bilism på det sätt det gör . Detta är en fråga som det har rått bred enighet om, och när utredningen är klar hoppas jag att de partier som har stött detta i Miljömålsberedningen och orkar stå upp för att vi ska göra en förändring av detta. Det tror jag skulle vara väldigt bra. Slutligen, herr talman, konstaterar jag att det inte heller i denna debatt ser ut att vara någon liberal med. Jag tycker att det är lite synd. Jag har länge velat ställa frågan varför Liberalerna vill göra skattesänkningar med riktade till människor som har en månadslön . På vilket sätt blir samhället bättre av att man sänker skatten i den storleksordningen? Det motsvarar vad kostar i hela landet. Men jag får ta med den frågan till en kommande debatt där Liberalerna deltar. 127 (C): Den skrivelse som vi diskuterar är till en del en teknisk genomgång av de skatter vi ska betala under ett kommande år. Men skrivelsen är betydligt viktigare än så. Genom skrivelsen har regeringen möjlighet att presentera en analys av de skatteförändringar som föreslås i syfte att öka såväl legitimiteten och transparensen som förståelsen för de skatter som tas ut. Det är en möjlighet för regeringen att bidra till en informerad diskussion och debatt bland allmänheten, journalister och olika beslutsfattare. Behovet av transparens och öppenhet i offentliga finanser kan inte nog understrykas. Välunderbyggd, relevant och lättillgänglig information är centralt inom alla politikområden, särskilt inom skatteområdet. Betydelsen av en bra redovisning till av skatteutgifter har även uppmärksammats i flera granskningar av och , som även har kommenterat principerna för redovisning av skatteutgifter. Redovisning av skatteutgifter , som vi alltså diskuterar , är en skrivelse som manar till eftertanke. Det svenska skattesystemet har sedan den stora reformen resulterat i en avsevärd och växande mängd undantag. Därtill har regelverk från EU inneburit ytterligare förändringar av det svenska skattesystemet. Skattesystemet behöver förenklas, och därför har vi i föreslagit en bred skattereform. Tiden är verkligen mogen. behöver en skattereform för fler i jobb, ökad konkurrenskraft och tryggad välfärd. Skattesystemet måste vara bättre utformat för att möta de problem som står inför. Den kraftiga beskattningen av arbete i – den är i världstoppen – förvärrar tudelningen på arbetsmarknaden och bromsar välstånd och tillväxt. Det finns därför ett behov av att återigen göra en grundlig skattereform med ett mer transparent, enklare och enhetligare system. Det viktigaste en skattereform har att uppnå är att minska skatten på arbete, öka konkurrenskraften och trygga välfärdens framtida finansiering. Lägre skatter på arbete är grundläggande för att fler människor ska kunna jobba. Om fler personer har ett arbete att gå till ökar också skatteintäkterna och välfärden. Dagens skattesystem gynnar en snabbt ökande bostadsbelåning med en överhettad bostadsmarknad i många städer, som vi hörde i frågestund alldeles . Risken finns att en nedgång drabbar ekonomi hårt. Därför är det angeläget med en bred överenskommelse där bostadsbeskattningen ses över för att gynna långsiktig stabilitet. Det finns ett tillkännagivande som regeringen anser är tillgodosett i och med skrivelsen. Tillkännagivandet säger att regeringen i sina kommande skrivelser fullt ut bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. Det uttalade syftet från med redovisning av skatteutgifter är att skatteutgifterna ska kunna prövas på samma sätt som utgifter för anslag. Det ska alltså vara möjligt att kvantifiera kostnaderna för de undantag i skattesystemet som råder. Det är till fördel för hela regeringens arbete, för hela arbetet med statsbudgeten, att löpande utveckla arbetet med skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekter. Därför är jag bekymrad över regeringens inställning i frågan. Regeringen konstaterar att även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt medan en kvalitativ bedömning ofta går att göra. Nästa rimliga steg borde då vara att se till att initiera ett arbete med att se över hur vi kan få data och metoder för bättre analyser av kvantitativa slag. Lika självklart som att sänkta skatter måste analyseras är det att även höjda skatter måste analyseras. Bland annat har tydligt pekat på att höjda marginalskatter för vissa grupper kan minska arbetsutbudet, vilket i förlängningen kan leda till att åtgärdernas offentligfinansiella effekter överskattas. Arbetsförmedlingen har påtalat det olyckliga i att regeringen i sina inkomstskattepromemorior saknar diskussioner och överväganden över den påverkan på arbetsmarknadens utveckling som de föreslagna skatteförändringarna förstås kommer att kunna leda till. Företrädare för och andra har fört fram detta tidigare. Men när vi har en regering som ägnar huvuddelen av sin mandatperiod åt att höja skatter inom de flesta områden tål det att upprepas, vilket jag alltså nu har gjort. riktade en fråga till liberaler. Jag anser mig själv vara socialliberal, så jag är åt det hållet. är ett grönt liberalt parti. Jag tror att sa att man inte ska sänka skatter för dem som tjänar . har kanske världens högsta marginalskatt. Av det man tjänar i den inkomstklassen och om man tjänar mer får man behålla . Det är i stort sett högst i världen. Det bör återställas till kanske enligt den överenskommelse vi hade med skattereformen . Visst bör skatterna sänkas även på marginalen för dem som tjänar . 128 (MP) replik: menar att han är liberal och grön. Jag tolkar det som att är mer åt det liberala hållet än det gröna. har försökt att framstå som den gröna rösten hos Alliansen. Men det man nu går till val på är att motverka de reformer på miljöområdet som vi har genomfört. Man vill göra drastiska nedskärningar på den miljöbudget som vi har höjt. Vi har till och med fördubblat den. vill slakta den med mångmiljardbelopp. går till val på att avskaffa flygskatten som införts. Man vill alltså göra det billigare att flyga i en situation där vi har den hetaste majmånaden sedan åtminstone 40-talet och ser klimatförändringarna över världen. På område efter område kan man se att de miljöreformer som vi har lagt fram vill motverka. Jag har en väldigt enkel fråga som gäller ärendet som vi diskuterar. Det gäller de fossila subventioner som finns. Är berett att minska de fossila subventionerna under nästa mandatperiod, och om ja, i så fall vilka? 129 (C) replik: Det var en hel del frågor. Både vi och ser gröna som ett positivt värdeladdat ord. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om socialliberal och liberal. Jag är väldigt positiv till det. har varit det men kanske är det lika mycket utan i stället är mer åt det röda hållet. Så kan man utvecklas. och Alliansen genomförde stora miljöreformer under åtta alliansår. Den förnybara energin växte väldigt starkt. står tyvärr vindkraft, biogas och etanol och stampar och till och med minskar under en regering där ingår. Helheten är verkligen blandad. Flygskatten går det att säga mycket om. Det är viktigt för och världen att vi kan flyga, handla och möta varandra. Att lägga ned flyglinjer så att de börjar uppstå i och är inte vidare smart för . Man får alltid överväga detta. Vi är överens om att minska de fossila bränslena och att till exempel övergå alltmer till förnybara drivmedel. Men innan dessa finns över hela landet måste vi avväga till exempel bensinskatten så att den ligger på en rimlig nivå. Där ligger ofta väl mycket i fronten. 130 (MP) replik: har inte gått åt något rött håll. Vi är inte heller liberaler, utan vi är ett grönt parti och är väldigt trygga i det. Det vore roligt om skulle gå mer åt det hållet. Men det är inte den utveckling vi har sett åtminstone det . Vad gäller flygskatten och hur den är jämte den i andra länder har , som du tar upp, en flygskatt. I det fall Norwegian väljer att förlägga nya linjer till förefaller inte den flygskatt som finns vara något problem. Jag ställde bara en fråga. Den skulle jag vilja ha svar på. På det seminarium jag var på som anordnade var partikollega på plats och talade om detta. Jag skulle vilja höra ifall jag får samma svar. Är berett att minska de fossila subventionerna den kommande mandatperioden och i så fall vilka? 131 (C) replik: Jag kan svara kort på den konkreta frågan. inriktning, som väldigt bra lyfte fram, är att minska och fasa ut de fossila drivmedlen och den fossila energin. Det innebär självfallet att de fossila subventionerna kommer att bortfalla vartefter. Men det måste ske i en takt som är realistisk och verklighetsanpassad. Det jag tror att och jag är väldigt väl överens om, även om vi kan diskutera hur väl vi lyckades under våra respektive regeringsperioder, är att verkligen ställa om och världens energisystem till resurser som är baserade på förnybar grund. 132 MOMODOU JALLOW (V): ska vi diskutera redovisning av skatteutgifter. Jag hade tänkt börja med att ta upp syftet med detta, men många föregående talare har lyft just syftet med redovisningen och hur viktig den är. Jag tänkte därför lägga min tid på att diskutera vilken typ av skattepolitik som vill se. Det har en direkt koppling till det vi diskuterar här . vill ha en bra, jämlik och rättvis skattepolitik för att kunna finansiera den gemensamma välfärden – en skattepolitik där man får utifrån behov och bidrar utifrån förmåga. Det är tyvärr inte den politik som har bedrivits under alliansregeringen, och det är inte den politik som bedrivs i den utsträckning som vill se och som det svenska folket förtjänar. Det finns alltför stora socioekonomiska klyftor mellan människor i dagens . Medan väldigt många tvingas att vrida och vända på varenda krona , och år kan andra köpa sin tredje lyxbåt, resa i sina privata jetplan, köpa lyxvåningar i eller och spara sina miljarder i en bank i ett skatteparadis för att slippa betala sin del av skatten. Dessa människor är också oftast de som obekymrat klagar på fattiga, utsatta och invandrare och gör dem till syndabockar för den så kallade samhällskollapsen. Det är riskkapitalisteliten som genom sina lobbyister och pr-företag på har lyckats förskjuta makten från folket till den växande finanssektorn. Beslut som tidigare kunde fattas av regeringar och parlament är nu inskrivna i handelsavtal, och betalda lobbyister och pr-företag har ofta mer makt över dagordningen än partier och folkvalda politiker har. Det är en utveckling som vi ser i den ekonomiska politik som bedrivs i denna kammare bland många andra i världen.