prot · H60919 · 2018-11-21 00:00:00 — Vi gör det genom att upplysa människor om deras rättigheter, se till att personer kommer i arbete eller utbildning och organiserar samhället med bostäder så att det på ett naturligt sätt blir möjligt att komma i kontakt med de normer som ska gälla. Människor kan på så vis bli varse de sätt vi har att kunna anmäla och låta personer bli dömda för till exempel sexuella övergrepp eller olika tvångshandlingar som man utsätter andra för. Detta är vägen framåt. Det ska inte ske genom att, som med stöd av sin partikamrat vill, införa retroaktiv lagstiftning då man dessutom i efterhand ska jaga upp, straffa, döma och utvisa dem som har brutit mot senare stiftad lag. 60 (M): Anledningen till att jag går upp i talarstolen igen är att jag blev väldigt provocerad av replikskiftet mellan och . Framför allt provocerade totala brist på svar på de frågor som han fick från . Jag har själv i olika debatter mött vänsterpartister som har relativiserat hedersförtryck och slängt sig med uttryck som ”det patriarkala förtrycket är lika starkt på som i förorterna”. Sådan argumentation har bidragit till att vi inte har kunnat diskutera det problem som hedersförtryck faktiskt är i det svenska samhället . Vi har inte kunnat ta tag i problemen på allvar. har där ett stort ansvar. När det gäller barnäktenskap ska absolut ha en eloge för sitt ställningstagande och engagemang mot att barn i ska vara gifta. Men när det gäller motstånd mot hedersförtryck i allmänhet finns det all anledning för att verkligen skämmas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 14 EU:s nya ungdomsstrategi EU:s nya ungdomsstrategi (COM(2018) 269 final) 61 i (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till motivreservation i det aktuella ärendet. är ett Europavänligt men EU-kritiskt parti. Mellanstatligt samarbete med andra europeiska länder är en självklarhet. Det är något enormt viktigt för . Detta viktiga samarbete innefattar de politiska områden som kulturutskottet är med och bereder men också en rad andra viktiga politiska områden såsom handel, ett särskilt betydande exempel. Mellanstatligt samarbete är något gott i grunden, men detsamma kan inte sägas gälla överstatlighet. Dessvärre har EU alltmer gått i en överstatlig riktning, utan tillräcklig hänsyn till nationellt självbestämmande. menar att mycket av det som EU:s nya ungdomsstrategi berör hade kunnat genomföras på ett fullgott sätt inom ramen för bilaterala och multilaterala avtal mellan fria och självständiga nationalstater. Att arbetet med ungdomspolitik inom EU fram till har drivit fram förändringar i medlemsstaterna vad gäller lagstiftning framgår av EU-dokument kopplade till detta ärende. Det är inte något som under ärendets gång har problematiserats det minsta, förutom av . Ändå framgår det i exempelvis artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt att och rådet inte får besluta om åtgärder som bidrar till harmonisering av lagstiftning i medlemsstaterna när det gäller ungdomsfrågor. Att så ändå sker ger anledning att se på ärendet med skepsis. Bortom frågan om vilken beslutsnivå som bör gälla i ungdomspolitiska frågor som denna finns också andra aspekter värda att kommentera här. ”EU:s värden” och ”europeisk identitet” som begrepp framhålls på flera håll i EU-dokument kopplade till det här ärendet. Bland annat framgår där att man från EU-håll vill att ungdomar ska verka för förändring i enlighet med dessa värden och denna identitet, men innebörden av begreppen specificeras inte närmare. Användandet av dessa begrepp ger i sammanhanget en bild av att EU vill pådyvla ett slags värderingar ovanifrån och nedåt i stället för att hitta former för att detta på organisk väg ska kunna växa fram underifrån och uppåt. De värderingar och identiteter som på organisk väg vuxit fram i genom historien under hundratals, till och med tusentals, år i de olika medlemsstaterna är i stället vad som i själva verket skulle behöva bejakas. Det vore det enda sunda och riktiga. Det jag nu har föredragit ser jag som några viktiga punkter att kommentera, inte minst mot bakgrund av den motivreservation som har i utlåtandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 15 Behandling av personuppgifter för forskningsändamål betänkande 2018/19:UbU5 Behandling av personuppgifter för forskningsändamål (prop. 2017/18:298) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 16 En strategi för svensk rymdverksamhet En strategi för svensk rymdverksamhet betänkande 2018/19:UbU3 En strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) 62 (M): Rymdforskning och utveckling är viktigt, och det är en övergripande forskning som kan användas både i rymden och på jorden. Därför tog den dåvarande alliansregeringen initiativ till att starta en rymdutredning, SOU 2015:75. Utredningen föreslog bland annat att skulle ha en rymdstrategi. Eftersom det är ett mycket viktigt arbete har Alliansen förespråkat detta . Jag ser det därför mycket positivt att nu kunna yrka bifall till utskottets förslag om en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål för att stärka den och de insatser som regeringen avser att göra för att arbeta mot målen. Det behövs en samlad nationell rymdstrategi bland annat eftersom det finns många stora aktörer som är involverade i rymdverksamheten. Det är viktigt att rymdverksamhet utgår från ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i fokus. är en ledande rymdnation och ska förstås fortsätta att vara det. Vårt land omnämns ofta i olika internationella sammanhang för vårt viktiga och ambitiösa arbete inom området. Det är också viktigt med en stabil finansiering av denna högtekniska forskning, som ofta har långa ledtider. Det är viktigt att får följa det fortsatta arbetet med hur rymdstrategin utvecklas och att regeringen kontinuerligt utvärderar de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapporterar till . Detta har poängterats tydligt i flera motioner från och Alliansen. Varför ska vi då ha en strategi för svensk rymdverksamhet? Jo, forskningen är viktig för hela det svenska samhället. Teknik som är utvecklad för rymdverksamhet kan användas inom många områden – inom både flyg‑ och fordonsindustrin, inom digitalisering, inom automatisering, inom avancerad produktions‑ och materialteknik och även inom mikrovågsteknik. Men det är också viktigt med samordnat internationellt samarbete för rikets säkerhet och samarbete mellan civila och militära ändamål. Resultaten från , , och EU:s rymdprogram, såsom data från satellitnavigering och jordobservationer, ska göras tillgängliga för svenska användare. Svensk rymdverksamhet bör också bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt, och rymden ska hållas fri från konflikter. Detta bör bidra till att svensk tillgång till rymden säkras. En annan viktig punkt är jämställdhet mellan män och kvinnor. är ett föregångsland när det gäller likvärdiga möjligheter för män och kvinnor att satsa på en karriär inom rymdverksamhet, vilket också kan göra att intresset för naturvetenskap ökar hos både unga män och unga kvinnor. Detta ska vi förstås uppmuntra på många olika områden. En strategi för svensk rymdverksamhet Ytterligare en viktig punkt är vårt fortsatta miljöarbete. Rymdverksamheten binder samman världen och gör internationell samverkan nödvändig. Som vi alla vet ser miljöarbetet världen över inga gränser. Man måste arbeta globalt med detta. Rymdindustrin gör rymden tillgänglig och hjälper oss att förstå jorden. Den kan också hjälpa oss att arbeta vidare med våra miljömål. Listan kan göras ännu längre, men jag väljer att sluta här. Jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag. 63 (C): ska äntligen fatta beslut om en svensk rymdstrategi. kom med en rapport där man pekade på att det skulle behövas tydligare politisk styrning inom svensk rymdverksamhet. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte en utredning för att ta fram en svensk rymdstrategi. Den utredningen presenterades , under den förra mandatperioden. Ända har och Alliansen varit pådrivande i för att få till stånd en svensk rymdstrategi. Man kan inte anklaga regeringspartierna för att hasta fram i denna fråga. Med tanke på den långa beredningstiden skulle man kunna förvänta sig större visioner och skarpare förslag. Men det är åtminstone en bra grund för svensk rymdverksamhet framöver att det kommer en strategi på plats. har bedrivit rymdverksamhet . Vi har bland annat en stark rymdindustri i västra och i norra , och vår forskning på rymdsidan är i internationell toppklass i fråga om kvalitet. Det är något att ta fasta på för att stärka position som rymdnation framöver. Politiskt har vi ett stort ansvar att fortsätta ta plats som rymdnation, för det är en helt avgörande fråga för många sektorer. Rymden skapar förutsättningar för ny teknik och utveckling, och användningsområdena är många – allt från miljö och klimat till försvar och säkerhet till forskning och utbildning påverkas av det som sker på rymdområdet. Det handlar om såväl nationella satsningar som internationella satsningar, som är avgörande för att skapa nya tjänster som möter samhällets behov men också jobb och innovationer här i . Rymdstrategin får inte bara bli ett politikerdokument med fina ord utan måste bli ett dokument som levererar handling. Då kan det här bli väldigt bra. Ett land i vår närhet, , har antagit en spännande rymdstrategi med fokus på just att leverera handling. är ett framgångsland, där man just nu ser stark tillväxt på rymdsidan genom att det inte bara blev en strategi utan också blir handling därefter. Därför tycker jag att det är glädjande att stora delar av utbildningsutskottet och kommer att ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att följa upp de strategiska mål som rymdstrategin pekar ut, kontinuerligt utvärdera rymdstrategin och ge god insyn i detta. Det är helt avgörande för att vi ska kunna behålla vår position och se till att det blir politisk handling av det dokument som vi diskuterar och debatterar. En strategi för svensk rymdverksamhet står bakom två reservationer i betänkandet. Den ena reservationen lyfter fram vikten av teknikneutralitet i språket. Just nu sker det mycket i rymdsektorn runt om i och världen. Det handlar om stater som lägger stora resurser på att utveckla ny teknik och göra nya framsteg men också om en fantastisk framväxt av privata företag som investerar och vill vara med och utveckla på rymdområdet. Då är det viktigt att vi skapar förutsättningar för innovationer, jobb och konkurrenskraft genom att se på detta på ett mer teknikneutralt sätt. Den andra reservationen som står bakom lyfter fram frågeställningar om finansiering och Rymdstyrelsens beroende av växelkursen. En stor del av Rymdstyrelsens budget, två tredjedelar, går till internationella projekt. Att är med i internationella rymdprojekt är helt avgörande för svensk industri och teknisk utveckling. Men det påverkas mycket av fluktuerande valutakurser, och det måste man ta hänsyn till. Rymdstyrelsen får stora problem om kronan försvagas. Därför måste man se över konsekvenserna om så sker – hur det påverkar Rymdstyrelsens finansiering och möjligheter framöver. står givetvis bakom båda dessa reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2. vill att vi tar nya grepp för att stärka som rymdnation framöver och skapa förutsättningar för att ska fortsätta vara framgångsrikt på området. Rymden är en strategisk tillgång för samhällets behov men också för svensk industri, då den ger många ytterligare effekter. Det ger positiva effekter på utbildning och forskning, på försvar och på miljö om detta sköts på rätt sätt. Det är viktigt att vara aktiv såväl nationellt som internationellt för att skapa bättre förutsättningar för innovationer och nya jobb. Rymdstrategin som behandlar lägger en bra grund, men den måste också leverera handling. Det är viktigt för jobb, innovationer och nya tjänster i samhället. 64 (V): Ni får ursäkta min röst; jag låg sjuk hela . I betänkandet, som alltså heter En strategi för svensk rymdverksamhet, har det väckts sex följdmotioner. Ett antal av dessa är från . I skrivelsen presenterar regeringen en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål för att stärka den och de insatser som regeringen avser att göra för att arbeta mot målen. Jag vill framhäva det mest positiva i betänkandet. Regeringen framhåller att ”fördelningen mellan kvinnor och män bland forskare och anställda inom svensk rymdverksamhet bör bli jämställd”. Jag menar att oavsett vilket område vi arbetar inom är det viktigt att vi tänker utifrån en jämställdhetsaspekt. I det här fallet går det in i forskningsfrågorna, som har varit aktuella tidigare. Vi har sett en snedfördelning av forskningsmedel till förmån för manliga forskare. Därför är detta ett positivt tecken, och vi vill betona denna positiva del av betänkandet. har ett antal förslag och motioner i betänkandet. I förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet står det mycket om svensk rymdverksamhets betydelse för klimatforskningen, vilket också bör vara huvudsyftet med svensk rymdverksamhet. En strategi för svensk rymdverksamhet Regeringen skriver bland annat följande: ”Svensk rymdverksamhet bör bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt … Vidare bör rymdverksamhetens möjligheter att bidra till arbetet med Agenda 2030 och de globala målen främjas.” nämns väldigt lite om den samlade rymdverksamhetens påverkan på klimatet. Till exempel är mycket av det raketbränsle som används runt om på jorden inte bara miljöfarligt; det kan också vara giftigt. Därför är det viktigt att en utbyggnad av exempelvis görs med klimatets bästa i åtanke. De eventuella utsläppen från rymdrelaterad forskning för samhällets bästa är mer försvarbara än utsläpp och föroreningar från privat kommersiell rymdindustri. Jag och anser därför att det i strategin bör betonas att verksamheten vid ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen. Ledordet för internationell rymdverksamhet har länge varit fred. Genom har också förbundit sig att driva rymdverksamhet utifrån fredliga syften för mänsklighetens bästa. Trots detta sker många militära insatser med hjälp av rymdteknik och rymddata med ursprung i . Regeringen framhåller i betänkandet att rymden bör hållas fri från konflikter. vet vi att det pågår ett antal olika verksamheter inom rymdforskningen som kommer att leda till att inte heller rymden kommer att vara konfliktfri. Man skriver i strategin att ska arbeta aktivt i internationella organ för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Detta bör vara en självklarhet. Jag menar dock att det finns behov av att vara tydlig med att står fast vid redan gjorda överenskommelser. har, som jag tidigare nämnt, ratificerat . I rymdfördraget slås fast att rymden ska användas enbart för fredliga syften. Varken kärnvapen eller andra massförstörelsevapen är tillåtna, och stater ska agera fredligt i rymden. Trots detta utvecklas vapen som är ämnade just för rymden. Jag ser med oro på hur företag och stater inte respekterar rymdrätten och att vapen i rymden kan komma att bli verklighet, något som kommer att få förödande konsekvenser. Därför bör det i strategin för svensk rymdverksamhet förtydligas att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser gjorda i FN i fråga om rymden. vill jag säga att vi ändå i de flesta partier är överens om huvuddragen i rymdstrategin. Det är positivt men ganska sorgligt att vi har lättare att komma överens om rymden än om det samhälle vi själva lever i, dess grundläggande mänskliga rättigheter och människors rätt att söka asyl i vårt land. Jag yrkar bifall till reservation 6. 65 (KD): ”Allt som går att uppfinna är redan uppfunnet.” Detta är ett citat som har tillskrivits den arbetande generaldirektören för , . Visserligen är det omtvistat om han verkligen uttryckte sig på det viset, men jag låter ändå citatet illustrera det faktum att forskning och utveckling har fört oss längre fram än vad vi trodde var möjligt. En strategi för svensk rymdverksamhet När vi blickar framåt kan vi bara konstatera att vi fortfarande kommer att slås med häpnad över vad vi kan åstadkomma. Jag läste att visat upp en modell av sin nya rymdstation, Det himmelska palatset 2, och det finns ambitioner att kolonisera månen. En månbas är också ambition, och slaget om månen är ett första steg för att sedan göra bemannade resor till planeten . Detta kan låta som science fiction för någon, men utvecklingen går snabbt framåt. Rymdverksamheten blir allt viktigare för vårt moderna samhälle. I av utveckling är det viktigt och efterlängtat att vi nu antar en strategi för svensk rymdverksamhet. När utvecklingen som går snabbt framåt är det viktigt att vi som land inte missar chansen att hänga med i den. Vi menar att det finns anledning att vara mer tydlig avseende Rymdstyrelsens uppdrag. bör sträva efter att vara agendasättande, och nationella initiativ bör prioriteras även om rymdpolitik i sig är internationell med samarbeten på både europeisk och global nivå. Men endast med god egen förmåga att genomföra och delta i rymdprojekt kan vara en efterfrågad samarbetspartner och utöva inflytande i internationell samverkan. Därför är det viktigt att de anslag som ges till Rymdstyrelsen inte tas i anspråk endast för utvecklingen av och den planerade uppskjutningen av satelliter. I det sammanhanget vill även poängtera vikten av ett nordiskt samarbete i rymdfrågor, då exempelvis har liknande verksamhet på Andøya. I skrivelsen beskrivs som en unik civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger. Vi menar dock att det saknas en tydligt utstakad väg i strategin när det gäller om ska kunna bli en uppskjutningsplats för satelliter eller inte. syn på svenskt engagemang inom rymdpolitiken är att all verksamhet i rymden ska syfta till att generera användbara data för forskning och samhällsfunktioner. Forskning ska leda till samhällsnytta. Detta är viktigt, och därför bör en rymdstrategi visa på skapande av användbara rymddata och att detta sker på ett effektivt sätt till maximal nytta för användarna även . har efterfrågat en strategi för svensk rymdindustri och därmed också en långsiktig politik på området. Vi konstaterar att det som presenterats till sin form är mer en skrivelse och ett statement än en faktisk strategi, som tar sikte på hur vårt land på både kort och lång sikt ska kunna behålla och utveckla de högteknologiska verksamheter som finns i olika delar av landet. Det behövs exempelvis kontinuerliga mätningar av atmosfären, som kan ge tillförlitliga fakta för klimatforskarnas modeller. Att svensk rymdverksamhet bidrar till kunskapen om klimatförändringar borde vara en hörnsten i svensk rymdstrategi. I detta ligger också att det ofta är små och medelstora företag som står för innovation och tillväxt och att dessas betydelse för utvecklingen tydligt bör lyftas fram. En nationell svensk rymdstrategi bör ta fasta på att maximera samhällsnytta för satsade medel. Då menar jag framstående forskning om klimateffekter, effektiva samhällsfunktioner och industriell tillväxt. En strategi för svensk rymdverksamhet vill också poängtera vikten av att , , har en plan för finansieringen av de kommande behoven av investeringar om och svensk rymdverksamhet ska fortsätta att vara i framkant. En kommande regering, vilken det nu än blir, bör därför återkomma till med kompletterande uppgifter om hur finansieringen av rymdstrategin ska gå till. Vi menar att det också krävs en förändring av nuvarande rymdlag för att underlätta kommersiell rymdverksamhet i . Den tidigare regeringen har aviserat att man ska göra en översyn av rymdlagen, och jag vill poängtera vikten av att så blir fallet framöver. Jag ställer mig såklart bakom samtliga av reservationer men yrkar här bifall endast till vår reservation nr 5. 66 (L): Från Liberalernas sida välkomnar vi att äntligen får diskutera och ta ställning till denna skrivelse. Min företrädare och kollega , som tyvärr inte sitter i längre, var väldigt envis här i kammaren och ställde under jag vet inte hur frågor till regeringens statsråd om när vi skulle få fram en rymdstrategi. Flera av mina kollegor har berört de sakpolitiska delarna, alltså varför det är viktigt att vi har en rymdstrategi. Dåvarande forskningsministern tog också till sig den kritik som kom från . I den kritiken framkom att vi egentligen inte har någon helhetsbild, att det inte finns någon samverkan, någon politisk insyn eller något bredare intresse för de här frågorna annat än på marginalen, och att vi borde göra något åt detta. När man får vänta på ett så viktigt dokument väntar man sig också att det blir något av större tyngd – en kraftfull proposition som vi skulle kunna besluta om , med konkreta satsningar, lagändringar och prioriteringar. När jag satt och väntade på att få gå upp i talarstolen läste jag återigen i strategin. Den ger en allmän överblick. Den påminner om att vi är en litet land men en stor rymdnation, att vi satsar väldigt mycket på forskningsområdet och att vi har duktiga forskare. Det är ju sant, men vi kan inte leva på gamla meriter. Återkommande i analysen, i och inte minst i utredning – förre landshövdingen i mitt län, , utredde ju rymdpolitiken 2014 och 2015 – slås det fast att vi för att komma i kapp länder som måste agera mycket kraftfullare. Mot den bakgrunden har vi återkommande efterfrågat en skarp strategi, och så sent som frågade vi regeringen om det över huvud taget skulle bli någon strategi. Det hade ju gått regeringen tog emot utredningen. kom så den strategi som vi nu behandlar. När det gäller själva innehållet har vi inga större inspel annat än ett generellt välkomnande, men från Liberalernas sida hade vi önskat mer konkreta förslag, till exempel det som nämndes om ambitionerna med anläggningen i . Jag ser heller ingen tidsram för strategin. Jag har jobbat med andra strategier i politiken. Man brukar ju sätta upp lite mål om när man ska komma igång och ta fram konkreta förslag. Detta gör det än mer anmärkningsvärt att reserverar sig mot det som vi i utskottsmajoriteten är överens om, nämligen att vi ständigt ska utvärdera strategin just för att få en systematisk uppföljning och agera påtryckande mot regeringen för att det ska hända saker. En strategi för svensk rymdverksamhet Vi i Liberalerna står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men jag vill särskilt yrka bifall till reservation 9, om övrigt innehåll i strategin för rymdverksamheten. Vi hade ju gärna velat gå lite längre. Det är ingen hemlighet. Vi har lagt fram ett par skarpa förslag i utbildningsutskottet och i , till exempel om privat bemannad rymdfart från . Där finns det länder som har kommit mycket längre. Det handlar om ett stimulera företag och inte minst turism. Vi föreslår också en lag om asteroidbrytning. Även där finns det möjlighet till kommersialisering av vissa data, vilket man skulle kunna gå vidare med. Månbasdiskussionen i pågår också. Hur ska positionera sig där, och vilken ambition har vi – ska vi vara med fullt ut? Vi vill också se fler svenska astronauter. Det skrevs historia 2006, då , den första och hittills enda svenska astronauten, gjorde sin färd från . Han får inte bli den sista. har det gått , och ännu har det inte varit någon annan från som har åkt upp i rymden. Det tycker vi är jätteviktigt, inte minst kopplat till målet om att öka intresset för naturvetenskap och teknik. I skrivelsen är det väldigt mycket fokus på högskola och universitet. Det finns inte så mycket om gymnasiet och definitivt ingenting om grundskola och förskola. Ska man ha en strategi med långsiktighet och på riktigt öka intresset för teknikämnet måste man börja . Det är i alla fall min övertygelse. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 9. 67 (S):