prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Jag har inget problem med att säga att det är som styr och att de gör det på ett diktatoriskt sätt, där de kränker mänskliga rättigheter. Jag har i grunden inga problem att säga det. Inte ens kinesiska ambassaden har problem när de mejlar mig och berättar att det är just och att det borde skapa något band med oss. Jag känner inte detta band direkt. utvecklar sin politik för fullt när det gäller . Vi tycker att man behöver hitta ett sätt att stödja de grupper i som står upp för mänskliga rättigheter, civilsamhället och yttrandefriheten. har i någon mening gått från att vara ett mycket slutet samhälle till att öppna upp sig, för att sedan få en tillbakagång och inte kunna kallas en demokrati på samma sätt som man kunde historiskt sett. Man är i ett läge där man har en mycket stark ledning som styr och ställer och som kränker de mänskliga fri- och rättigheterna mycket tydligt. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Detta gör att vi behöver ha en dialog med dessa grupper i . Men vi behöver också vara tydliga mot om att säkerhetsläget inte ska försämras. 23 HANS (M) replik: Jag önskar all lycka och välgång när det gäller att utveckla sin Rysslandssyn. Jag tror nämligen att den skulle behöva fördjupas. Jag delar synpunkt att vi måste stå på civilsamhällets sida och på demokratikämparnas sida, som blir allt färre och alltmer inträngda i ett hörn. I den delen delar jag synpunkt fullt ut. Men vi får inte glömma bort de säkerhetspolitiska hot som utgör. Kan möjligtvis kasta ett visst ljus över , , , och ? 24 (V) replik: Vi har inte så långa replikskiften, och det känns väldigt ovant att tiden rinner i väg. När det gäller de länder som nämner där har gått in med militär makt är det fråga om kränkningar av folkrätten. Det är därför som jag tycker att det är viktigt att vår utrikes- och säkerhetspolitik vilar på folkrättens grund. Då kan man också enkelt säga att annekteringen av är ett brott mot folkrätten. Oavsett hur man ser på regeringar, styren och så vidare är den ett brott mot folkrätten. Det går inte att komma ifrån. Därför tycker jag att det är bra att har agerat mot i detta fall. 25 (M) replik: Jag vill också tacka för hans anförande. Jag uppskattar att frågan om den i fängslade svensken togs upp. har, som framförde, inte alltid stått på barrikaderna för vare sig folkrätten eller mänskliga rättigheter. Jag säger , kommunisterna. Ränderna finns fortfarande kvar inom . Varför gjorde inte mer under föregående mandatperiod, eftersom stödde regeringen, för att se till att fängslade svenskar blev frisläppta? Men jag uppskattar Svennelings anförande , och jag hoppas att det kan bli kraftfulla insatser från samtliga partier i för att stödja frisläppandet av fängslade svenskar. 26 (V) replik: Jag börjar med att konstatera att utrikespolitiken är regeringens ansvarsområde. Oavsett om man har ett budgetsamarbete med regeringen eller inte faller det inte inom ramen för ett budgetsamarbete att man som ett stödparti, eller som en budgetsamarbetspartner, till regeringen kan göra någonting åt vilken politik regeringen för på utrikesområdet. Möjligtvis kan man påverka något bistånd till , vilket vi har gjort. Vi har också sett till att ambassaden finns kvar där. Men så mycket mer kan man inte göra som en budgetsamarbetspartner. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Vi i har varit tydliga med de brott som har skett i vår historia. Inget parti har vänt in och ut på sin historia så mycket som vi har gjort. Jag skulle därför inte säga att det finns några ränder som inte har försvunnit. Jag gick med i . Då hette partiet inte VPK, och det har inte gjort det . Men borgerligheten tycker att det är mycket roligt att tala om den gamla tiden – den historiska tiden – i stället för att se var vi står . står tydligt upp för folkrätten och för mänskliga rättigheter, och det är jag mycket stolt över. 27 (M) replik: är en kommunistisk regim, och det vore mycket klädsamt om i sina anföranden kunde säga att det är en kommunistisk regim som missbrukar folkrätten och mänskliga rättigheter och fängslar oliktänkande. 28 (V) replik: Jag tror inte att det viktigaste är att man benämner vilket parti som är det styrande i olika länder, utan jag tror att det viktigaste är att man säger vad länderna är. Och är en diktatur som övervakar sina medborgare i en allt större utsträckning och därigenom kränker mänskliga rättigheter. Jag är oroad över denna utveckling, oavsett om det är ett kommunistparti vid makten eller om det hade varit någon annan. Xi ledarskap just nu i oroar mig. Det håller på att föra världen mot en utveckling som jag inte tror är bra, oavsett om det handlar om handelskrig eller mänskliga rättigheter. 29 HANS (M) replik: Jag tackar för att han tar upp och fallet med . Det är många fler som borde göra det. Jag tänker inte gräva för att debattera med . Det räcker faktiskt att hålla sig till nutid. Jag undrar om den kritik som och riktar mot i fallet och i många andra frågor är relevant att rikta även åt andra håll. Jag väntade med att trycka på replikknappen tills det var kvar. Jag hade förväntat mig att i sammanhanget när han fördömer skurkstater också skulle nämna . är inte en kommunistisk nation. Det är en anarkistisk nation, satt under förtryck av en socialistisk och ogiltig regim. Vad vill och göra för att bringa reda i det kaos som heter ? 30 (V) replik: Jag är mycket oroad över utvecklingen i . Jag lyssnade på Konflikt på radion med . Där gavs en mycket bra bild och beskrivning av vilken utveckling som har haft . är ett land där skillnaderna mellan fattiga och rika är enormt stora. Jag brukar kritisera de skillnader som finns i , men det går inte att jämföra dem med skillnaderna i . Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik I har man en situation där man har haft politiker som har försökt att minska skillnaderna men inte alltid gjort det på det bästa sättet. Men problemet är att man fullständigt har lämnat demokratins väg. Det är det som oroar mig mest med utvecklingen i . Vi ser hur mänskliga rättigheter kränks, och vi ser hur folket lider. Det finns inte mat, bröd och vatten till vanliga människor, och många människor befinner sig på flykt. Vi har fått en regional kris, och jag är grymt orolig över det. Det har dock ingen betydelse vilken partibeteckning den som styr har. Oavsett vilken det är behöver omvärlden hjälpa till. 31 HANS (M) replik: Receptet för att åtgärda inkomstskillnader för och för socialister världen över har sällan varit att göra fattiga rikare, utan det har varit att göra alla lika fattiga. Precis detta sker i , med inflationsnivåer på tiotals miljoner procent. Skulle vara beredd att ge de människor som flyr socialismens förtryck i amnesti? Skulle han vara beredd att göra en handlingskraftig insats för de människorna? 32 (V) replik: Jag är beredd att göra en handlingskraftig insats för dem som lider i . Exakt vad det är tror jag inte att jag är rätt person att uttala mig om, utan jag tror att man behöver titta på och fundera kring vad kan göra. Men att vi gör mer för att bry oss om det venezuelanska folket tror jag är otroligt viktigt. Vi ska inte bry oss om vilka som styr och om de är från ett högerparti eller ett vänsterparti; vi ska bry oss om folket. Folket i lider just , och det behöver vi hjälpa till med. Den numera regionala krisen måste lösas. 33 (KD): är genom fördrag bundet att verka för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Ändå har EU-samarbetet inte haft högsta prioritet under den gångna mandatperioden. Att som den rödgröna regeringen gjorde lansera som en oberoende röst och förflytta fokus till det av vetorätten handlingsförlamade FN är djupt problematiskt. Om EU inte talar med en röst i utrikespolitiken blir länder aktörer i marginalen. Utan ett närmare utrikespolitiskt samarbete minskar möjligheter att bidra och göra skillnad. Under den mandatperiod som ligger framför oss kommer vi kristdemokrater att arbeta för att EU åter blir den centrala arenan för svensk utrikespolitik. I grunden står kristdemokratin för en värdebaserad utrikespolitik som alltid prioriterar mänskliga rättigheter. Det är en väsentlig ambition, men det är också ett förhållningssätt och en grundinställning som präglar ställningstaganden och bedömningar och som leder oss till slutsatsen att det krävs förändringar av den gångna mandatperiodens utrikespolitik – inte minst när det gäller . Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik behöver en ny Mellanösternpolitik. Låt mig nämna några områden där förändring är nödvändig. För det första handlar det om förbindelserna med . Inte har de bilaterala relationerna mellan och varit så körda i botten som . Av EU-ländernas 28 utrikesministrar är utrikesminister den enda som inte är välkommen i enda demokrati. Detta ska kallas för vad det är: ett allvarligt politiskt och diplomatiskt misslyckande. relationer till måste återupprättas, och det bör ske omgående. För det andra har avsevärda delar av svenskt bistånd hamnat i fel fickor. Alltför länge har svenska biståndspengar förmedlats till organisationer i palestinska områden som öppet står för och sprider antisemitism och hat mot . Alltför länge har korrumperade palestinska ledare kränkt mänskliga rättigheter och avlönat terrordömda och deras familjer. Detta är oacceptabelt. Till dess terrorstödet och antisemitismen stoppas måste biståndet till palestinska områden frysas. För det tredje har religionsförföljelsen och övergreppen mot kristna inte under den gångna mandatperioden ens nämnts i den rödgröna regeringens utrikesdeklarationer. Graden av diktatur i Islamiska statens förmenta kalifat har inte fått regeringen att se systematiken i det riktade förtrycket mot kristna, yazidier och andra religiösa grupper. I motsats till ett stort antal av västvärldens övriga demokratier har vägrat erkänna IS övergrepp som folkmord. Detta måste ändras. 34 (V) replik: Jag tror inte att någon här i kammaren är förvånad över att lyfte fram just –. Jag tror inte heller att jag och kommer att lösa –under de två vi har på oss. Oavsett vad vi tycker i det stora hela tror jag dock att vi alltid måste jobba med att minimera dödandet, oavsett vilken sida det handlar om – israeler eller palestinier. Det handlar om att få en fredlig lösning på –. Jag tycker att en tvåstatslösning vore det bästa. Den israeliska regeringen har godkänt 31 nya bostäder i staden . Det är den första bosättningen , och man bygger den där stadens busstation tidigare låg. I finns ungefär 800 israeliska bosättare i en stad med 200 000 palestinier. Vad tycker om den israeliska bosättarrörelsen? Är det verkligen rätt väg att gå att godkänna nya bosättningar om man vill lösa –? 35 (KD) replik: Jag tackar för frågan. När det gäller bosättningspolitiken och det som brukar kallas ockupationen framhålls detta ofta som grunden till konflikten mellan palestinier och israeler. Men grunden till konflikten är det faktum att grannländer och ett antal terrororganisationer hotar existens. Det är där grunden till konflikten ligger. Bosättningar och ockupation är symtom på själva problemet, nämligen att länderna runt omkring vägrar att erkänna staten . Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Det går alldeles utmärkt att kritisera den israeliska regeringen när det gäller bosättningspolitiken. Jag har gjort det , och jag kommer att göra det igen. Den som har besökt israeliska har också hört att kritiken finns även inne i . 36 (V) replik: Ja, kritiken finns absolut inne i israeliska , men jag tycker att det är alldeles för få i som står upp för en fredligare politik mellan och . Situationen i är ungefär som om skulle vara en bosättning i – som om man spärrade av hela med militär och lät den israeliska befolkningen bo där inne. Jag tycker att det är en olycklig situation och något vi ska motverka, men vad tycker ? Är det rätt att utöka bosättningen i ? 37 (KD) replik: Jag vet inte om jag uttryckte mig oklart, men som jag sa har jag kritiserat den israeliska bosättningspolitiken när det funnits skäl att göra det. Jag kommer också att göra det igen. Men, återigen: Det gäller att se vad som är grundproblemet i den israelisk-palestinska konflikten. Bosättningar och ockupation är symtom på problemet, och problemet är att grannländer och terrororganisationer i grunden vill utplåna landet. 38 (S) replik: Jag vill rikta tre frågor till med anledning av det han just har sagt här i kammaren. Den första frågan är: När gjorde en svensk utrikesminister senast ett officiellt besök i ? Den andra frågan är: Delar och uppfattningen att målet i måste vara en tvåstatslösning? Med anledning av det som sa i replikskiftet med måste jag också fråga: När finns det inte skäl att kritisera den israeliska bosättarpolitiken? 39 (KD) replik: Tack, , för frågan! När besökte en svensk utrikesminister senast ? Det var förmodligen ganska länge sedan; jag skulle vilja säga att det var alltför länge sedan. Det har funnits skäl att ha goda relationer till , och ett uttryck för goda relationer är att ha ett besöksutbyte på högsta möjliga politiska nivå. Att utrikesminister har goda relationer med och är välkommen där är självklart väldigt viktigt. Jag vet inte när det skedde senast, men jag vet en sak: Vi har haft en utrikesminister som inte är välkommen att besöka enda demokrati. När det gäller bosättningspolitiken finns det skäl att kritisera. Jag har uttryckt det vid olika tillfällen och kommer att uttrycka det igen. 40 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Upplysningsvis kan jag säga att det senaste besöket från – i alla fall vad jag känner till – var när som utrikesminister besökte 2007. Det innebär att detta besök skedde i början av den första Reinfeldtregeringen, där ingick. var utrikesminister där och drev en mycket tydlig Mellanösternpolitik som inte var helt uppskattad av , kan vi lindrigt sagt uttrycka det. 41 (KD) replik: Jag måste fråga : Är det faktum att en tidigare regering har haft problem med relationerna till något som rättfärdigar det faktum att har en utrikesminister som inte är välkommen i enda demokrati? Jag förstår inte riktigt kopplingen, och jag tycker att det är viktigt att slå fast att besöksutbyte och goda diplomatiska relationer med är oerhört viktigt oavsett regering. 42 (S) replik: Jag vill hälsa välkommen till utrikespolitiska debatter – det ser jag fram emot. Jag reagerade när sa att vårt arbete i är på bekostnad av vårt arbete i Europeiska unionen. Då lyssnade inte noga på mitt anförande, där jag betonade att EU är viktigaste utrikespolitiska arena. Det finns ingenting som säger att engagemang i FN är på bekostnad av engagemang i Europeiska unionen, utan det är givetvis så att de kompletterar varandra. FN har stora bekymmer, men FN har ju också stora möjligheter. Vi har lyckats få igenom , och Agenda 2030. Det är en mängd olika saker som inte hade varit ett faktum om inte FN hade funnits där. Jag undrar om har någon kommentar till det. 43 (KD) replik: Jag delar uppfattningen att FN är en viktig arena för utrikespolitiken, men den rödgröna regeringen har redan från början gjort klart att man prioriterar detta i första hand. Kampanjen för att få en plats i tog, som vi alla vet, inte bara mycket tid utan också mycket resurser. Det var detta som var högsta prioritet för regeringen. Dessutom gjorde man klart från början i en kampanj att är en oberoende röst i utrikespolitiken. Det går helt enkelt inte ihop med det faktum som jag lyfte fram i början av mitt anförande, nämligen att är bundet att verka för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. 44 (S) replik: och regeringens linje är den jag redovisade: EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena. Engagemanget i FN är inte på bekostnad av engagemanget i EU. Jag skulle uppskatta om inte spred myter om att vi sätter detta före EU-arbetet eller att det är det första och största, som tar resurser från allting annat. Det stämmer helt enkelt inte, och jag tycker att det är synd att sådana myter sprids från talarstol. 45 (KD) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Det är ingen myt; det är ett citat, eller ett återgivande, av regeringens egna prioriteringar. Dessutom: Jag har suttit i , och det allmänna intrycket i EU-sammanhang är att den rödgröna regeringen har varit mindre aktiv i EU-sammanhang, satsat mindre på EU-samarbetet och riktat in sig mot FN. Detta är inte en myt; det är ett faktum. 46 (L): Vi ser fruktansvärda tragedier och bedrövelser i – krig som trasar sönder länder och driver miljoner människor på flykt. Vi får också bevis på det förtryck som pågår i många länder i , med dödade journalister, torterade oppositionella, terrorism, kvinnor som lever som andra klassens invånare och minoriteter som hunsas och jagas. När världen ser ut som den gör behövs en stark svensk röst och att vi är tydliga med att vi står för demokrati och mänskliga rättigheter. Problemet är att den rödgröna regeringen under den förra mandatperioden på centrala områden inte har gjort detta. Faktum är att regeringen i flera fall har gjort i stort sett det motsatta. Låt oss ta som exempel. Socialdemokraterna har valt att odla synnerligen vänskapliga relationer med ayatolladiktaturen i . Kvinnliga svenska regeringsföreträdare gick i parad framför mullorna med den mest reaktionära patriarkala utstyrseln. Det var ett fruktansvärt spektakel att bevittna. Den närmast stampade på de värden och ideal som den iranska demokratirörelsen kämpar för: jämställdhet, sekularism och mänskliga rättigheter. bör lägga om vår Iranpolitik. Vi måste tydligt föra fram kritik mot de bestialiska övergrepp som pågår i landet och ge vårt stöd till hårt trängda demokratiska opposition. Sedan, herr talman, har vi och . Den rödgröna regeringen under den förra mandatperioden – vi har ju nu en annan variant av regering i – valde att ständigt gå till attack mot , så till den grad att har blivit ett skällsord i . Man har förstört relationer med . Det är aningen märkligt att det land i som har sämst relationer med är regionens enda demokrati. har valt att strössla hundratals miljoner över korrupta palestinska institutioner som ger ekonomiska bidrag till terrorister och som hjärntvättar barn till att hata judar. riktar aldrig någon kritik mot det odemokratiska ledarskiktet i den palestinska myndigheten. Man sköljer bistånd över området, och man ställer praktiskt taget inga krav. Det tredje området gäller . Kurderna har utsatts för systematisk förföljelse. De har inte fått rätten att tala sitt språk eller fira sina högtider i exempelvis . De har utsatts för gasattacker, massakrer, arabisering, tvångskemalism – you name it. Hela verktygslådan för förtryck har använts mot den kurdiska befolkningen. Det är självklart att kurderna bör ges rätt till självstyre eller självständighet precis som alla andra folk. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Den tog dock kraftigt avstånd från den folkomröstning som hölls i irakiska . Det är väldigt märkligt att av alla tragedier och bedrövelser i är det en fredlig, folklig viljeyttring som protesterar mot. Denna politik måste få ett slut, herr talman. måste bli en röst för mänskliga rättigheter och demokrati i igen. 47 (S) replik: säger till att börja med att aldrig riktar någon kritik mot och den palestinska myndigheten. Det är direkt felaktigt. När höll sitt famösa tal på kritiserade den svenska utrikesministern detta. Hon skrev bland annat att och EU bekämpar alla former av antisemitism och förringande av Förintelsen och att tal innehöll oacceptabla ståndpunkter. Vid ungefär besökte kabinettssekreteraren . Hon pekade vid sina möten med då på behovet av demokratiska framsteg, att bekämpa korruptionen, att ta avstånd från våld och att öka civilsamhällets utrymme. Jag kan fortsätta räkna upp exempel på när och svenska företrädare, oavsett om det handlar om en socialdemokratiskt eller borgerligt ledd regering, har kritiserat den palestinska myndigheten. 48 (L) replik: Det finns möjligen här och där i något tal en bisats eller så där det står att det är viktigt med mänskliga rättigheter och så vidare. Det gäller säkert alla länder. Men i substans har den rödgröna regeringen lagt om Mellanösternpolitik, vilket har lett till att har erbarmligt usla relationer med – så till den grad att jag om jag åker till blir utskälld om jag går in på ett kafé och säger att jag är svensk. har försämrat relationerna med enda demokrati så till den grad att ”” har blivit ett skällsord. Vilket år är han inne på nu i sin fyraåriga mandatperiod? Skulle inte kunna svara på det? Vilket år på sin fyraåriga mandatperiod är , , nu inne på? 49 (S) replik: Detta är just en av de saker som och regeringen kritiserar. Även vi socialdemokrater kritiserar i våra kontakter med al‑Fatah och PLO det faktum att man inte har hållit val så som man ska göra i de palestinska områdena. Det är en fullkomligt oacceptabel situation. säger att vi kritiserar den palestinska myndigheten och palestinska företrädare ”här och där”, men det stämmer inte. Vi framför dessa punkter vid varje kontakt vi har. 50 (L) replik: Detta blir nästan parodiskt. Vi har en regering som öppet och inför hela världen har valt att ständigt stämpla ut staten och så till den grad försämra relationerna med landet att ”” har blivit ett skällsord i . Regeringen strösslar miljoner över en av världens mest korrupta regimer – den palestinska – och väljer ständigt att bortse från de enorma övergrepp som pågår. Här står man i talarstol och säger att skulle vara tydligt mot förföljelserna i . Det stämmer ju inte. 51 (S): Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag skulle vilja säga några ord om min farmor, som tyvärr gick bort . Hon var en fantastisk kvinna som alltid fyllde rummet med värme och kärlek. Hennes enda problem var att hon föddes som flicka. Det kom att sätta enorma begränsningar för henne. Min farmor fick aldrig möjlighet att gå i skola och fick aldrig lära sig att läsa eller skriva. Det var en orättvis könsmaktsordning som berövade min farmor hennes mänskliga rättigheter. föds 100 000 flickor som försätts i samma situation. farmor föddes nekas 130 miljoner flickor rätten att gå i skola. Det vägrar jag att acceptera. Det är därför jag vill att ska fortsätta att driva en feministisk utrikespolitik med full kraft. Vi lever i en orolig tid då auktoritära tendenser stärks och då det demokratiska utrymmet krymper. Runt om världen, inte minst i vårt eget närområde, stärks högerkonservativa krafter. Gemensamt för dessa är inte bara främlingsfientligheten utan också kvinnofientligheten och en närmast besatthet av att ta kontroll över kvinnors kroppar. Vi ser ett globalt bakslag för kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, inklusive rätten till abort. Detta sker som 800 kvinnor dör i komplikationer relaterade till graviditet och förlossning. Osäkra aborter utgör en stor del av dem, och de flesta av dessa dödsfall hade kunnat förhindras. Tiden är knapp. I och med att den S-ledda regeringen lanserade en feministisk utrikespolitik gav man också ett löfte om att kvinnors rättigheter aldrig får underordnas andra intressen. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter. Kvinnor ska finnas representerade där besluten tas. Jämställdhet ska prioriteras i fördelningen av resurser i form av statsbudgetar och biståndsprojekt. Att motarbeta det systematiska och globala förtrycket av kvinnor är vårt medmänskliga ansvar. Men det är mycket mer än så. Att investera i kvinnors utveckling minskar fattigdom och bygger starkare samhällen, demokratier och ekonomier. Exempelvis skulle världsekonomin växa om kvinnor fick delta på arbetsmarknaden på samma villkor som män. Forskning visar också att jämställdhet bidrar till fred och att fredsförhandlingar blir mer hållbara när kvinnor får delta. Därför är det med stolthet jag kan blicka tillbaka och se vad vi har åstadkommit av . Vi har bland annat