prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att ClasGöran (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i civilutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält ClasGöran som ledamot i civilutskottet och som suppleant i civilutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ClasGöran (S) § 4 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 28 till 29 i skatteutskottet från 26 till 27 i civilutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. § 5 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 6 Minskning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i kulturutskottet skulle minskas från 28 till 27. Kammaren medgav denna minskning. § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:422 Interpellation 2017/18:422 Åtgärder mot stöldligor av (KD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2017/18:428 Interpellation 2017/18:428 Trygghet för brevbärare av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2017/18:442 Interpellation 2017/18:442 Påföljder för unga kriminella av (KD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 8 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM61 Förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag, till finansutskottet 2017/18:FPM62 Direktiv och förordning om gränsöverskridande distribution av fonder, till finansutskottet § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:205 till försvarsutskottet 2017/18:206 till 2017/18:214 till arbetsmarknadsutskottet 2017/18:215 och 223 till socialutskottet 2017/18:218 till utbildningsutskottet 2017/18:220 till kulturutskottet 2017/18:222 och 227 till näringsutskottet 2017/18:224 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:128 och 201 till civilutskottet 2017/18:181 till näringsutskottet 2017/18:217 till utbildningsutskottet 2017/18:219 till utrikesutskottet 2017/18:4053 till skatteutskottet 2017/18:4057 till socialutskottet 2017/18:4054 och 4075 till skatteutskottet 2017/18:4022 och 4024 till civilutskottet 2017/18:4050 och 4076 till skatteutskottet 2017/18:4035 till finansutskottet 2017/18:4048 till utrikesutskottet 2017/18:4051 till skatteutskottet 2017/18:4052 till skatteutskottet 2017/18:4019, 4034 och 4040 till miljö- och jordbruksutskottet 2017/18:4060 och 4071 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4056 till 2017/18:4023 och 4027 till 2017/18:4044, 4058, 4066 och 4068 till socialutskottet 2017/18:4011 och 4018 till trafikutskottet 2017/18:4032 till 2017/18:4025 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4046, 4059 och 4067 till socialutskottet 2017/18:4033 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4047 och 4062 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:4020 och 4061 till utrikesutskottet 2017/18:4029, 4049 och 4072 till utbildningsutskottet 2017/18:4064 till skatteutskottet 2017/18:4079 till utbildningsutskottet 2017/18:4039 och 4077 till utbildningsutskottet 2017/18:4078 till civilutskottet 2017/18:4021 till trafikutskottet 2017/18:4045 och 4055 till utrikesutskottet 2017/18:4042 till arbetsmarknadsutskottet 2017/18:4036, 4041 och 4043 till utrikesutskottet 2017/18:4012 till utrikesutskottet 2017/18:4037 till utrikesutskottet 2017/18:4028 till försvarsutskottet 2017/18:4063, 4065, 4070 och 4073 till utrikesutskottet 2017/18:4069 till utrikesutskottet COM(2018) 96 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 134 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 171 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:UU11 Säkerhetspolitik 2017/18:FöU7 Civilt försvar och krisberedskap 2017/18:FöU11 Ny strålskyddslag 2017/18:UbU18 Övergripande skolfrågor 2017/18:UbU19 Lärare och elever 2017/18:UbU20 Grundläggande om utbildningen 2017/18:UbU22 Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet 2017/18:UbU21 Samisk utbildning § 11 Planering och byggande m.m. Planering och byggande m.m. betänkande 2017/18:CU16 Planering och byggande m.m. 1 (KD): Det behöver byggas mer, och det behöver byggas rätt. Vad är då egentligen rätt? På arbetsmarknaden har vi länge talat om matchningsproblem. Det gäller alltmer även bostadsmarknaden. De som behöver och efterfrågar bostäder kan inte betala hyrorna för de lägenheter som finns tillgängliga. De får inte heller lån om de skulle vilja köpa ett hus eller en lägenhet. Det som byggs vänder sig främst till dem som redan har bostad, och de flyttar inte. Det beror på att de är nöjda där de bor, att de tycker att avgifterna och hyrorna är för höga i nyproduktion, att de inte får lån på grund av amorteringskrav och att de måste betala skatter. Det finns olika skäl, men kort sagt: De flyttar inte dit. Vi debatterar planering och byggande i vid mening. Det har väckts många motioner. Jag skulle vilja lyfta en fråga där jag hade hoppats att regeringen hade gjort mer, nämligen riksintressen. Den tidigare statsministern flög över vårt land och sa att det finns mycket mark. Ja, det finns det, men den är inte byggbar. Stora delar är skyddade av riksintressen, och ibland inte bara ett utan flera. Vad är det då som hämmar bostadsbyggandet? Jag vill påstå att riksintressen är en av flera faktorer. Systemet för riksintressen är föråldrat. Det har kritiserats för att det försvårar planering av nya bostäder. Tyvärr tycks det nu utifrån den utredning som har tagits fram som att antalet riksintressen kan komma att öka genom att myndigheter från olika håll pekar ut sina intressesfärer och anspråk på riksintressen. Riksintressesystemet som det fungerar är ett hinder mot ökat bostadsbyggande. Ett riksintresse är tänkt att vara ett värdefullt område som ska bevaras för framtiden. Systemet byggdes upp men har sedan mer eller mindre lämnats vind för våg av det politiska systemet. Riksintressen ska bevara möjligheter för framtiden eller vårda historien för kommande generationer. Men systemet är otympligt och föråldrat och har också fått kritik från bland annat . konstaterade att statens hantering av dessa riksintressen försvårar kommuners planering av nya bostäder. påpekade också att kommunerna inte får tillräckligt stöd från länsstyrelserna, som i sin tur inte får tillräckligt stöd från . Efter att förmedlat sin kritik enades om att tillsätta , som presenterade sitt slutbetänkande . Utredningen uttryckte att man inte ser riksintressen som den viktigaste förklaringen till landets otillräckliga byggtakt. Planering och byggande m.m. Enligt mig och är den nuvarande bostadsbristen inte enbart ett resultat av det här. Det är flera faktorer som samverkar till att göra bostadsbyggandet dyrt, krångligt och långsamt. Riksintressen är de facto en sådan faktor. Systemet bör därför granskas kritiskt utifrån sina hämmande effekter för tillkomsten av bostäder. kan varje myndighet utan politiskt inflytande peka ut områden som den anser är riksintressen. har till exempel pekat ut 1 650 områden som riksintressen för kulturmiljövård. är av riksintressen. Varje myndighet har dessutom sina egna kriterier när den pekar ut riksintressen. När väl ett riksintresse är utpekat ligger det där . Men samhället förändras , och det som ansågs vara riksintressen i går behöver inte nödvändigtvis vara det . Riksintressesystemet som det fungerar är ett hinder mot bostadsbyggande och medverkar inte till hållbarhet. För egen del kan jag säga att jag blev ganska nedslagen när utredningen kom, för den föreslog inte att göra bostadsbyggande till ett riksintresse. Jag känner också en oro över att antalet riksintressen ändå kan komma att bli fler. Den utvecklingen tror jag inte kommer att leda till fler bostäder. Jag förstår att det är väldigt svårt att komma överens om en rangordning när alla tycker att deras intressen är viktiga och många intressen också överlappar varandra geografiskt. Men i den situation vi just nu befinner oss i måste vi titta på var den byggbara marken finns. Jag har också svårt att se att den utredning som har gjorts kommer att gå igenom om man inte har Kommuner och Landsting med sig. Kommuner brukar vilja ha mer makt och större självbestämmande. När deras centralorganisation är kritisk till att mer makt skulle hamna på och regional nivå är det väldigt talande. Det är inte direkt så att SKL brukar vilja avsäga sig makt. , professor vid KTH, har sagt: Bostadsbyggande är nog ett större riksintresse än många andra. Jag kan inte annat än instämma. Ja, vi i Alliansen var med och tillsatte den här utredningen. Men intressen skulle vägas redan när direktiven skrevs, och i ärlighetens namn blev det inte så bra. Jag tycker kanske inte heller att utredaren tolkat direktiven helt rätt. Jag förstår därför att regeringen fortsätter att bereda frågan. Men i ärlighetens namn behövs det en ny utredning. Jag tycker att det är synd att det inte har gjorts ännu mer av nuvarande regering. Men liksom många myndigheter har olika perspektiv har väl även olika departement det, kanske även olika partier. Det kanske är en förklaring till regeringens senfärdighet i frågan. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. 2 (M): Jag tackar för ett bra inlägg. Då kan jag hoppa över riksintressena, som jag hade tänkt prata om. Detta visar också hur Alliansen är enig och samlad och har en offensiv agenda för att få fart på bostadsbyggandet i . Planering och byggande m.m. Inför den här debatten tog jag med mig tre axplock ur verkligheten. Det ena är: Regeringen har dödat marknaden för bostadsrätter. Det säger till . Ett annat är: Bostadsbristen tvingar företag att flytta från . Det säger en företagare till . Det tredje är att 600 000 personer står i bostadskö i , och det är en rekordlång kö. Det kan ta upp till att få en hyresrätt, rapporterade . Hur långt har vi alltså kommit sedan klassiska citat i tv när han i en valdebatt fick frågan om vad ett ungt par skulle göra för att få en bostad i ? Alla vet vad han svarade: Ställ er i kö! Så här kan det naturligtvis inte fortsätta. Det krävs mycket, mycket mer på det bostadspolitiska området. Vad som har hänt är naturligtvis migrationsutmaningen och storstädernas befolkningsökning. På landsbygden finns två problem. Det ena problemet är att man tappar befolkning, och ett annat problem är faktiskt att man får befolkning tack vare att väldigt många nyanlända kommer – nyanlända som har en svag betalningsförmåga. Detta ställer också krav på oss i politiken. Enligt prognos behöver det byggas 600 000 nya bostäder till 2025, och för att kunna nå det målet kan vi alltså inte fortsätta som förut. Det krävs en reformagenda, en lust och en handlingskraft från politiken för att se till att vi får fart på bostadsbyggandet. Det är väldigt långa planeringstider, och det bostadsbyggande vi har sett är ju en effekt av Alliansens tidigare politik. I morse satt jag på tågstationen och pratade med en ledande företrädare för ett stort byggföretag. Jag berättade om den här bostadspolitiska debatten, och då sa han: Jag måste få ge ett exempel. En kommun i kontaktade oss på vårt företag och bad att vi skulle bygga på en byggfärdig tomt. Från det att kommunen tog kontakt och man började planera till att den första hyresgästen kunde flytta in tog det . , fru talman! Och det finns ju bara en enda person som betalar för detta, och det är den hyresgäst som ska flytta in. Bortsett från att det tar är det väldigt stora kostnader under de här åtta åren, och så kan vi inte fortsätta. Det krävs förändring i , och det krävs en stor reform på detta område. En annan sak som bekymrar mig är att unga inte har möjlighet att äga sin bostad. Jag tycker att man både ska ha möjlighet att få en hyresrätt och att äga sin bostad. När hela civilutskottet reste till i kunde vi se den hyrköpsmodell man talade om där. Det är någonting som jag tycker att vi ska titta på väldigt noga. Jag tycker att vi ska titta på hur man skulle kunna flytta in i en bostad och börja med att hyra. får man så göra ett val: Vill jag köpa loss min lägenhet, eller ska jag fortsätta hyra? Detta tycker jag vore rimligt att titta på tillsammans. Strandskyddet är någonting man har pratat om väldigt mycket i min valkrets i och även i övriga . Det finns inlandskommuner som säger ungefär så här: Vi har hur mycket fina, sjönära lägen som helst. Varför ska riksdag och regering bestämma att vi inte får bygga där folk vill bo? Jag tror alltså att vi ska fundera på hur vi kan reformera strandskyddet. Bullerregler hade vi en diskussion om, och det visar väl bara hur svårt det är att göra förändringar. Vi har fått tydliga signaler om att bullerregler är ett problem, men det tog ändå för regeringen och denna lagstiftande församling att få fram en förändring av bullerreglerna. Det är också någonting vi måste titta på och se om vi behöver reformera ännu mer. Planering och byggande m.m. Det vi vet, och det är i alla fall klarlagt, är att bostadssubventioner inte har fungerat. Att hälla pengar över byggbolag är tyvärr en av de få saker regeringen har ägnat sig åt, och det är en politik som inte fungerar. Det är väl dokumenterat, och det är något som den nya alliansregeringen kommer att få titta på. En annan sak som är väl dokumenterad är att feministisk snöröjning, som finns i , inte fungerar. Jag såg någon miljöpartist som talade som att jo, det fungerar väl – . Men det är ju inte så mycket snöröjning då. Därför blir man kanske inte förvånad över att förklaringen till regeringens passivitet är att bostadsministern har ägnat sig åt feministisk stadsplanering. Det kan man läsa om i betänkandet som finns på hemsida: ”Enligt inrättade bostads- och digitaliseringsminister ett återkommande rundabordssamtal för feministisk stadsplanering. Deltagarna i samtalen består av ca 15 personer, både praktiker och forskare, som enligt har spetskompetens inom området. Rundabordssamtalen om feministisk stadsplanering syftar till att ta ett brett grepp kring ojämlik maktfördelning med ett intersektionellt perspektiv.” Jag har rest runt i väldigt mycket och träffat många entreprenörer, kommunpolitiker och andra, men jag har inte träffat någon som har sagt att det är ett samhällsproblem att man inte har en feministisk stadsplanering. Det kan naturligtvis förklara varför det går som det går med och Socialdemokraternas bostadspolitik. Det har SVT rapporterat om : rekordlånga bostadsköer runt om i . För tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1. Självklart står vi bakom alla våra övriga reservationer. 3 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 10 från om medborgarinflytande i stadsplaneringen, något som jag kommer att tala om här. Estetik och kvalitet är tolkningsbara och diffusa begrepp inom byggandet. Hur ska vi bygga vackert? Det är en fråga som ofta diskuteras, och det är en viktig fråga i det här sammanhanget eftersom vår omgivning med bostadsområden och fastigheter har en stor påverkan på oss människor och vårt mående. Utformning av fastigheter framför allt i stadskärnorna är en viktig fråga, eftersom det är någonting som symboliserar hela kommunen och den vidare omgivningen där många människor rör sig. Det är också någonting som lite grann visar stadens karaktär. Jag menar därför att stadskärnorna är en viktig del att beakta när vi pratar om bostadspolitik och utformning, någonting som också har bidragande effekter för turistnäringen och andra viktiga områden i samhället. När det gäller byggandet av bostäder är det viktigt att planera långsiktigt, och det finns också anledningar till att det tar så pass att bygga bostäder som det gör . Visst är det viktigt att saker och ting går snabbt, men ibland är det också viktigt att det får ta tid. Därför behövs det en långsiktig planering i ett tidigt skede för att man ska kunna få en snabbare process när byggandet väl ska komma till. Planering och byggande m.m. Det är också viktigt att beakta den familjära delen i bostadsbyggandet, att se till att värna mötesplatser för familjer och andra att träffas för att också kunna skapa en gemenskap i samhället. Även trygghetsaspekten måste vägas in i bostadsbyggandet så att vi motverkar miljonprogramsområdenas problem. ser vi många utsatta områden i förorterna där blåljuspersonal har svårt att verka när det uppstår problem. Detta är alltså viktiga områden att se över så att vi kan skapa bra förutsättningar för ett framtida bostadsbyggande där vi också skapar en harmoni i samhället i stort. Hur kommer vi då fram till detta? Hur kan vi skapa en överenskommelse om hur det framtida byggandet ska se ut? tror att medborgarinflytande i stadsplaneringen är en viktig fråga för att skapa samsyn, och det finns en rad olika vägar dit. har bland annat föreslagit kommunala arkitekturprogram och skönhetsråd innan översiktsplan. Även obligatoriska samrådsförfaranden med länsarkitekt, kommunarkitekt, civilsamhället och medborgarna ska ingå. Exakt hur detta ska utformas anser vi att regeringen ska utvärdera och därefter återkomma till med förslag till åtgärder. När det gäller den kommunala kulturkompetensen föreslår vi en rad olika stimulanser för att kunna beakta dessa områden vid bostadsbyggande. Det handlar om att skapa en helhet men också om att beakta de historiska värden som många kommuner innehar så att man får en möjlighet att använda dessa på ett bättre sätt. Vi sverigedemokrater har därför i vår motion föreslagit att regeringen ska utvärdera och framföra nya kreativa lösningar för att skapa ett ökat medborgarinflytande. 4 (C): Stanna kvar, åhörare, för det här är viktigt! Förnekelse och faktaresistens är ord på modet . Och något annat kan det väl inte röra sig om när vi ska lyssna till regeringsföreträdarna här , bland andra vår bostadsminister , när de påstår att det byggs bostäder som aldrig . Det kanske är bättre att säga ”byggdes”, eftersom de siffror som lyfts fram är , , då det enligt Byggindustrier byggdes 15 000 bostäder färre än vad myndigheten bedömde skulle behövas för att komma i kapp och förbi behovet, som då skulle vara 80 000 bostäder. Vid det här laget vet vi att det rör sig om 600 000 bostäder som måste stå klara till 2025 med en byggtakt om 80 000 – , och kommande år. Regeringen når alltså inte upp till sin egen myndighets mål, inte ens när det byggs och har byggts som mest. Prognoserna från Byggindustrier talar ett annat språk. Enligt dem kommer det bara att ha påbörjats 42 000 lägenheter och ännu färre – bara 34 000. Detta ska jämföras med 51 000 lägenheter – inte att förväxla med bostäder som alltså är 65 000 till antalet – som påbörjades . Ändå försöker bostadsministern likt att låta som om det byggs som aldrig . Minskningen sker dessutom i tider av en starkare ekonomisk tillväxt än på mycket länge, med stigande reallöner och med en historiskt låg ränta. Det, fru talman, är svårt att förklara. Planering och byggande m.m. är inte här och kan försvara sig, men jag vill påstå att det bostadsbyggande vi har sett helt och hållet är ett resultat av vad och alliansregeringen har åstadkommit med sitt konsekventa regelförenklingsarbete. Det har syftat till att ge byggföretag och kommuner gynnsammare förutsättningar att få fram byggbar mark. Den uppgång som påbörjades under Alliansens tid vid regeringsmakten har stannat av, och bostadsbyggandet nu sker trots, och inte tack vare, rödgrön politik. Alliansen har två reservationer. Riksintressesystemet är föråldrat och behöver ses över. har redan talat om detta. En utredning tillsattes av alliansregeringen, och den har presenterat förslag. Jag är inte säker på att det förslag som presenterades av skulle innebära någon avsevärd förbättring jämfört med hur det är , men utredningen lyfte åtminstone fram behovet av bostäder som ett intresse att beakta. Den delen bortser regeringspartierna helt ifrån, eftersom de inte vidtar någon åtgärd vare sig med anledning av utredningen eller med anledning av den omfattande kritiken från kommuner och landsting och byggföretag mot systemet. Kritikerna menar att systemet utgör ett hinder såväl kring våra storstäder som i andra delar av landet. Enligt mening är det en ny utredning som skulle behövas, och den ska avse att minska den yta av landet där riksintressen av olika slag hindrar bostadsbyggandet och annan verksamhet som gynnar ett lokalt näringsliv och en hållbar utveckling. Ett annat bygghinder är strandskyddet; det kan inte upprepas tillräckligt ofta. Det blev aktuellt nu senast i det socialdemokratiskt styrda kommun i , där en ny översiktsplan är under framtagande. Till att börja med kan man konstatera att samtlig äldre bebyggelse i kommunen, i samhällen och byar, ligger i anslutning till en sjö eller något vattendrag, till exempel – en av berömda floder. av kommunens yta består av sjöar, och till detta ska läggas de vattendrag som förbinder sjöarna med ett tillhörande generellt strandskydd . Runt de större sjöarna, exempelvis , gäller ett utökat skydd om . Vips försvinner alltså av markområdena i kommunen som kan bebyggas! Det som återstår är otillgänglig skog och kanske i enstaka fall , som borde bevaras. Detta är en kommun med bara 11 000 invånare, som ännu så länge inte har lyckats kvalificera sig för regeringens generösa byggbonus. i skulle om inte annat behöva en frihet att själv bestämma över strandskyddet. Detta, fru talman, är representativt för alla inlandskommuner, för många kustkommuner med ett vidsträckt inland men också för storstäder som . bedömer att ytterligare 95 000 bostäder skulle bli möjliga om strandskyddet halverades och förändrades . Tänk vad det skulle betyda för de kommuner vars största problem är att bankerna inte lånar ut pengar därför att fastighetsvärdena är för låga! Man behöver alltså öka attraktiviteten, och strandnära byggande är ett sätt att göra det. Planering och byggande m.m. Det här är en klyvning av landet som inte kan acceptera. Varken byggbonusar eller investeringsstöd kommer att lösa problemen, utan det handlar om regelförenklingar och ännu mer regelförenklingar. Inom plan- och bygglagens område, som vi diskuterar här , finns mer att göra än de reformer som utreddes och bereddes av den dåvarande alliansregeringen. Några av dem har regeringen tvingats att lägga fram eftersom det finns tillkännagivanden från om detta. Annat låg färdigt på ett dukat bord för de rödgröna att förverkliga. Som har sagts tidigare är det detta som har gett det resultat, om än otillräckligt, som vi ser . Det handlar om att tillåta privata planinitiativ och att inte alltid kräva en ny detaljplan vid samlad bebyggelse utanför tätorter. Framför allt gäller det att komma åt alla okynnesöverklaganden som bara syftar till att fördröja, trötta ut och skapa osäkerhet. Mycket av detta återfinns i bostadspolitiska motion med 28 punkter för ett ökat byggande – detta att jämföra med regeringens 22-punktersprogram, varav bara en bråkdel har kunnat förverkligas. Sluttampen av anförandet ska ägnas åt en fråga som på förekommen anledning har blivit angelägen för många.