prot · H60927 · 2018-12-12 00:00:00 — Grunden för högre kvalitet i välfärden, kortare vårdköer och att äldre ska få ett värdigare åldrande handlar om ett gott företagsklimat inte minst för småföretagare och nyföretagare. Där ska kunna dra nytta av möjligheter som globaliseringen ger och möta utmaningar som globaliseringen ställer oss inför. Villkoren för att möjliggöra ökad konkurrenskraft, inte minst i jämförelse med andra länder, måste absolut bli bättre. Statens budget 2019 Rambeslutet Under alliansåren ökade tillväxtförutsättningarna. Vi sänkte bolagsskatten, vi sänkte de sociala avgifterna och vi ökade drivkraften för företagande. har det varit det motsatta. Det kan vi stoppa och förändra. Vi kan komma tillbaka till en politik som är tillväxtfrämjande och stärker entreprenörskap. Vi i och föreslår därför i vår gemensamma reservation att alla som arbetar och alla pensionärer ska få mer pengar i plånboken. För att öka drivkrafterna förstärks arbetslinjen med sänkt skatt med ungefär 200–för alla som jobbar och särskilt för dem med lägre inkomster. Det är en total reform om 10 miljarder. Vi satsar på fler arbetade timmar i välfärden. Vi höjer brytpunkten för statlig inkomstskatt så att färre får betala den. betalar ungefär 1,4 miljoner svenskar statlig inkomstskatt. Det betyder att fyra av tio barnmorskor betalar mer än hälften av den löneökning de får i skatt. Om vi vill ha fler i välfärdens kärna som anstränger sig måste vi självklart sänka dessa skatter. Vi har heller inte råd att säga nej till äldres kompetens. Därför vill vi nu avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. För alla pensionärer som har jobbat sänker vi skatten för alla och inte bara för vissa, utan och reservation innebär en skattesänkning för alla. Vi sänker skatten på diesel, vi avskaffar flygskatten och vi höjer RUT-avdragen för att fler jobb ska växa fram. och reservation ger många vinnare. Det är alla som arbetar, alla pensionärer, företagare, landsbygdsentreprenörer och tjänsteföretagare. Det blir mer i plånboken för den som anstränger sig, den som utbildar sig, den som jobbar och den som gör det lilla extra för att vårt samhälle ska bli starkare och hålla ihop. Vårt förslag är för ett starkare . Jag yrkar därför bifall till och reservationer nr 1 och 5. Jag instämmer också i anförande. 35 BO (SD): Skattepolitiken är av naturliga skäl central för all politik. Den sätter villkoren för både privat näringsliv och offentlig sektor. Den påverkar även hushållens förutsättningar. Målen för skattepolitiken är att finansiera den offentliga sektorn, påverka positiva och skadliga beteenden samt bidra till bättre ekonomisk jämlikhet. Dessa övergripande mål delas av de flesta partier. Men genom att vi har olika värderingar betyder de vackra orden olika saker beroende på vem som uttalar dem. Jag vill här framhålla att det är hög tid för samförstånd, samverkan och samarbete i skattepolitiken. Vi som är vuxna i det här rummet har all möjlighet att visa detta genom att lägga vår prestige åt sidan. Då kan vi objektivt och med ödmjukhet driva igenom de förslag som vi vet skulle vara gynnsamma för välfärden, företagen och hushållen. Statens budget 2019 Rambeslutet De olika demokratiska partierna i våra folkvalda församlingar föreslår av naturliga skäl inte exakt samma förändringar av skattelagstiftningen. Men är vi inriktade på att förändringar av skattepolitiken ska ske i en riktning som vi delar. Det handlar om flera områden, såsom inkomstskatter och arbetsmarknad. Det gäller även bostadssektorn och hushållens ekonomi. Sist men inte minst delar vi även uppfattning i en rad frågor gällande näringslivets skattevillkor. Utöver detta bör nämnas att vi har kunnat mötas i samsyn kring ytterligare ett antal skatteförslag tidigare budgetår. Jag skulle vilja ta upp och belysa att det i budgetförslagen går att skönja att flera partier lägger fram förslag som ligger mycket nära varandra. har tillsammans med främst och men även Liberalerna och i allt väsentligt en gemensam syn på inriktningen. Det syns tydligast inom framför allt tre områden. Det första området där det finns intressanta likheter gäller beskattning av förvärvsinkomster och pensionsinkomster. När det gäller förstärkningar av jobbskatteavdraget vill samtliga allianspartier och vi i på ett liknande sätt höja jobbskatteavdrag eller grundavdrag på låga och normala inkomster. Här finns en uppenbar öppning för att åtminstone komma överens om en generell förstärkning av jobbskatteavdraget. När det gäller området avskaffande av särskild inkomstskatt för äldre finns det en tydlig enighet om avskaffandet. Här finns egentligen inga större skillnader mellan allianspartiernas förslag och uppfattning. Den särskilda skatten på arbetande äldre ska avskaffas i sin helhet. Skatt på skillnad mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension är också ett område där det råder stor enighet mellan moderater, kristdemokrater, liberaler och sverigedemokrater. Vi sverigedemokrater vill dessutom justera de juridiska definitionerna så att inkomst av tjänst innefattar både lön och pension. Oavsett de olika formerna i förslagen partierna emellan är vi eniga om att pensionärsskatten är oskälig. Det ska tilläggas att även Socialdemokraterna har invänt mot skillnaden. Därmed borde vi kunna se ett brett parlamentariskt underlag för en förändring. Det andra området där det finns betydande likheter mellan våra förslag rör beskattning av kapitalinkomster, sparande och skuldsättning med avseende på bostadssektorn. Investeringssparkonton och kapitalförsäkringar är i grund och botten mycket bra former för sparande och investeringar i största allmänhet. Vi sverigedemokrater noterar att flera partier vill sänka skatten på dessa sparformer, både genom sänkt procentsatsberäkning och genom ett grundavdrag på sparande innan beskattningen träder i kraft. Vid sidan om detta finns det tjänstepensioner. Vi vill låta dem vara grund för ett nytt förslag om privat pensionssparande, en allemanspension. Det vi vill se är ett sparande på bankkonto som påminner om en hybrid av investeringssparkonto och individuellt pensionssparande. Vad gäller bostadsmarknaden kan vi se att den har utvecklats till en trög problemhärd. Med urbanisering och invandring har efterfrågan på bostäder skapat bostadsbrist i tätorterna. En uppenbar åtgärd borde vara att arbeta med att begränsa efterfrågan. Men vid sidan av det behöver vi öppna för ökad rörlighet på bostadsmarknaden. föreslår därför slopat tak och slopad tidsgräns vid uppskov av reavinst. Vi kan se att det finns fler partier i den här kammaren som tänker i samma banor. Statens budget 2019 Rambeslutet Vi kan också se att kreditdelen av den finansiella sektorn har vuxit kraftigt . Expansionen av låneprodukter har drivits fram av tidigare kreditavregleringar men även en lång trend av fallande marknadsräntor. vill precis som flera allianspartier begränsa ränteavdraget. Det tredje området där vi ser intressanta likheter avser företagsbeskattning. Det finns ett flertal förslag från de andra partierna som vi faktiskt håller med om. På området som gäller arbetsgivaravgifterna föreslår vi sverigedemokrater en modell där man sänker den allmänna löneavgiften för alla företag, men mest för de minsta företagen. Liknande idéer finns hos vissa allianspartier. Vi är övertygade om att vi skulle kunna hitta en medelväg tillsammans. Personaloptioner är ytterligare ett område där vi och flera partier ser behovet av en allmän översyn och förbättrade villkor, särskilt för personaloptioner med direkt likvid avräkning där skatten på dessa blir orimligt hög. I fråga om flygskatten är partierna inom Alliansen och rörande överens om att den i dess nuvarande konstruktion måste avskaffas helt. Därutöver finns det utrymme för diskussioner och samtal om hur beskattning på det området bäst ska formas. Även när det gäller och finns det ett brett stöd från allianspartierna för att erkänna reformerna och som framgångsrika, både avseende sysselsättning och att stävja skattefusk. Därför vill vi slå ett slag för att utvidga ROT-avdraget och även inkludera nya områden i avdraget. Utöver dessa tre områden har vi tidigare kunnat se att framför allt allianspartierna har velat genomföra en översyn av mervärdesskattesystemet med inriktning på ökad harmonisering. Det är något som ser mycket positivt på. Jag tror på dialog och samförstånd. Vi inom är beredda att ta vårt ansvar för utveckling . Som vår partiledare har sagt tidigare här i kammaren kräver vi inte mer inflytande än vad som står i proportion till det antal röster vi erhöll i valet . Det må vara att partierna har olika ideologiska utgångspunkter för vad vi tror är en god övergripande samhällsutveckling. Men vi inom är i sak ofta eniga med flera andra partier i den här kammaren. Vi har åtminstone väldigt liknande ståndpunkter. Med facit i hand måste jag tyvärr säga till en del av de andra partierna som har valt att avstå från den egna skattepolitiken på viktiga områden : Ni har avstått från att leverera till de väljare som har röstat in er i den här kammaren. Det finns nu en möjlighet att göra det rätta, både för era partier och för . Statens budget 2019 Rambeslutet 36 PER ÅSLING (C): Skatter och regler måste utgå från de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet måste reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. Om vi ska kunna anställa fler i vården samt fler och bättre betalda poliser måste fler arbeta och betala skatt. Sänkt skatt för alla som arbetar är en viktig reform för att skapa fler jobb. behöver vi uppmuntra fler äldre att jobba längre för att kunna ta till vara erfarenheter och kompetens. Kostnaderna för att anställa är för höga. Det både försvårar inträdet på och tidigarelägger utträdet från arbetsmarknaden. Det är särskilt problematiskt i ljuset av det stora samhällsekonomiska behov som finns av att förlänga yrkeslivet. Dagens nystartade småföretag är morgondagens stora arbetsgivare. behöver erbjuda företag goda möjligheter att starta och växa. För att ska kunna följa med i den globala konkurrensen krävs det att regler och skatter anpassas till den digitala ekonomins förutsättningar och att de inte blockerar nya affärsområden. En värld i snabb förändring ökar kraven på vår förmåga till anpassning och vår förmåga att genomföra reformer som stärker förutsättningarna för jobbskapande, välfärden och vår internationella konkurrenskraft. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt stort, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan de som har utbildning och arbete och de som är utanför förstärks på arbetsmarknaden som matchningen försämras. Mitt i högkonjunkturen och arbetskraftsbristen finns så allvarliga låsningar på arbetsmarknaden att hundratusentals personer i produktiv ålder stängs utanför. Det är också en klyvning mellan bygder och regioner som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången och de som ställts utanför. Det finns många orter på båda sidor av denna klyfta såväl på landsbygd som intill städer. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. bedömning är att budgetpropositionen avspeglar det begränsade mandat en övergångsregering har. Men med det sagt, fru talman, kvarstår det stora reformbehovet. är i behov av en bred, genomgripande skattereform. En alltför stor andel av skatteuttaget kommer från jobb och företagande. Skattebördan måste skifta till mer stabila och mindre skadliga skattebaser. bör skattesystemet förenklas och i hög grad präglas av enhetlighet. För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning som utsläpp och miljöpåverkan minskar. Genom att växla miljöskatter mot sänkt skatt på arbete sjunker också de höga kostnaderna för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. Statens budget 2019 Rambeslutet Jag vill yrka bifall till budgetmotion och vår reservation i finansutskottets betänkande. 37 (KD): Syftet med vår ekonomiska politik är att bygga ett samhälle där varje människas förmåga tillvaratas och där alla människor ges förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning i samhället. Den ekonomiska politiken måste leda till att fler kommer i arbete, inte minst genom att vi underlättar för alla de som skapar jobben. Det är företagande och jobb som skapar de skatteintäkter som används i vården, i skolan, i äldreomsorgen och för att finansiera fler poliser – för att bara nämna några exempel. När vi underlättar för fler jobb möjliggör vi större skatteintäkter. I den gemensamma reservationen från och som vi förhoppningsvis kan rösta igenom här i kammaren finns flera viktiga steg för att fler människor ska ha ett jobb att gå till. Målet är att alla som kan och vill arbeta också ska göra det. Det är inte bara viktigt för samhällsekonomin i stort utan förstås också viktigt för den enskildes ekonomi. Det finns dessutom ett stort värde i att alla får möjlighet att tillhöra en arbetsgemenskap och får känna den viktiga känslan av att vara behövd. Att det lönar sig bättre att arbeta är en viktig pusselbit i detta. Därför vill och förstärka jobbskatteavdraget med särskild inriktning på dem med de lägsta inkomsterna. Vår förstärkning av jobbskatteavdraget med innebär lägre skatt för alla som arbetar men särskilt för de som tar det första steget in på arbetsmarknaden. Men det är också viktigt att utbildning lönar sig. För att fler ska vilja arbeta mer och utbilda sig till högkvalificerade arbeten höjer vi också brytpunkten för när den statliga skatten börjar tas ut. Flit, utbildning och entreprenörskap ska löna sig, och då kan vi inte ha världens högsta marginalskatter. 1,4 miljoner löntagare betalar statlig inkomstskatt, bland annat fyra av tio barnmorskor och poliser. För dem innebär detta att en löneökning, till exempel tack vare att de tagit ett extra arbetspass, till hälften äts upp av skatten. Det är inte rimligt i ett land som behöver både fler barnmorskor och fler poliser. Det ska löna sig att arbeta, men det ska också löna sig att ha arbetat. Vi sänker därför skatten på pensioner, och för dem med de lägsta pensionerna sänker vi skatten mer än vad som förslagits i övergångsregeringens budgetförslag. vill helt sluta skattegapet mellan pensionärer och löntagare och kommer alltid att arbeta för att det inte ska finnas någon skillnad i beskattning. Pension är uppskjuten lön och ska beskattas som det. Dessa tre skattesänkningar – ett förstärkt jobbskatteavdrag, en höjd brytpunkt för den statliga skatten och sänkt skatt för pensionärer – vill vi ska träda i kraft från . Men det finns mer som behöver göras. En grupp som behövs mer på arbetsmarknaden är de äldre. Vi har inte råd att säga nej till de äldres kompetens. Tvärtom måste vi underlätta för fler äldre att arbeta längre om de kan och vill. Därför vill vi ta bort den särskilda löneskatt för äldre som den rödgröna regeringen införde och återställa löneskatten till den nivå som gällde fram . Statens budget 2019 Rambeslutet Äldre är inte de enda som den rödgröna regeringen var njugg mot under den förra mandatperioden. Regeringen har också försämrat förutsättningarna för alla de frivilligorganisationer som gör mycket stora insatser för vårt samhälle. Hjälp till hemlösa, flyktingmottagande och aktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer är saker som dessa organisationer gör ovärderliga insatser med. Dessa organisationers arbete måste underlättas. Vi gör det genom att återinföra det skatteavdrag för gåvor som alliansregeringen införde 2012. Skatteavdraget innebar att gåvor till godkända organisationer på var avdragsgilla till . I klartext: Den som gett i gåvor till berörda organisationer får tillbaka i sänkt skatt. Detta var en efterlängtad reform som innebar stora tillskott till civilsamhällets organisationer. Utöver att införa gåvoskatteavdrag så som det såg ut –2015 vill vi ta bort den ansöknings- och årsavgift som organisationerna tvingades betala. För många mindre organisationer innebar den en onödig tröskel, och den tröskeln vill vi nu ta bort. Vi föreslår att detta införs från . Vi kristdemokrater ser väldigt positivt på att gåvoskatteavdraget nu kan återinföras, men vi ser också att vi bör underlätta för civilsamhället ännu mer. Fler typer av organisationer än bara sociala hjälporganisationer och forskning bör inkluderas i systemet. Gränsen på som maxbelopp är i ett europeiskt sammanhang mycket låg. Som exempel kan nämnas att har en gräns på motsvarande , och i andra länder finns en gräns som motsvarar av den enskildes inkomst. Ur det perspektivet skulle kunna göra ett mycket bättre arbete med att stödja civilsamhällets organisationer. Det vore dessutom önskvärt att låta företag ge gåvor avdragsgillt till organisationer. Skattesystemet ska uppmuntra arbete, utbildning, flit och givmildhet. Det förslag som och lagt fram till är ett bra steg på denna väg. Jag yrkar bifall till och reservationer 1 och 5 och instämmer i övrigt i anförande tidigare. 38 (L): Att döma av den tidigare debatten läser Liberalernas motion som läser Hayek. Jag tänkte bringa lite mer ljus över vår motion och kanske framför allt över vår skattepolitik. är ett välfärdsland. Om man fortsatt vill vara ett välfärdsland i när den globala konkurrensen ökar och när utsätts för större prövningar än tidigare krävs att man inte prioriterar välfärden först utan välståndet först. Man måste ha välstånd för att kunna ha välfärd; det ena är en förutsättning för det andra. Vi vet att den globalisering som pågår och som har pågått utsätter och våra företag för konkurrens som ibland kan vara tuff, särskilt för ett land som har världens högsta skatter, en tufft reglerad arbetsmarknad och ett tufft reglerat företagande. Detta gör det svårt att skapa någonting från ingenting och svårt att konkurrera. Det är det här man brukar kalla för kreativ förstörelse. Statens budget 2019 Rambeslutet Vi behöver möta den kreativa förstörelse som kommer av globalisering genom ett ökat entreprenörskap och ett ökat företagande och genom att människor i det här landet kan skapa någonting från ingenting. Jag och Liberalerna tror att individer som jobbar, individer som är företagsamma, entreprenörer som utmanar och disruptiva företag-start-ups som bryter det som har varit sanning är det som skapar välstånd. Detta är förutsättningen för välfärd. Det är oseriöst att lägga fram budgetar eller att driva politik som bygger på höga beskattningar och förstör välståndet som man säger att man vill ha välfärd. Det går inte. Det är klart att skattesystemets huvudsyfte är att finansiera de offentliga åtagandena, men i sin utformning får det inte påverka strävsamhet, flit, ambition och risktagande negativt. Vi behöver ställa om till en modernare ekonomi. Jag och Liberalerna inser att vi behöver ett bättre regelverk och en bättre beskattning av personaloptioner så att små företag kan få sin verksamhet att gå runt och så att personer som engagerar sig – företagsamma människor som engagerar sig i dessa företag – också kan få någonting för sina ansträngningar. Vi behöver se till att lagar och skattesystem ändras så att delningsekonomin kan växa och bre ut sig och så att de företag som hjälper till med bemanning kan få sjysta villkor och konkurrera på en marknad som alla andra. Vi behöver se till att kunskap och utbildning lönar sig, för produktivitet måste ge mer i plånboken. Den person som anstränger sig och jobbar och sliter måste få mer pengar över i plånboken. Det är som bekant ganska ofta så att vänsterpolitiker glömmer bort att det är företagsamma människor som skapar arbetstillfällen i det här landet. Det kan ibland till och med låta som att man misstänkliggör företagande och som att det vore någonting annat – någonting främmande och någonting som är dåligt för samhället. Jag ska tala om för er, mina vänner i den här salen och fru talman – ursäkta att jag inte talade genom fru talman – att företag inte är någonting annat än enskilda människor som går samman. De sluter avtal med varandra där man kommer överens om att jag gör det här jobbet för att få en peng, och du får det där jobbet tillbaka av mig. Företagsamma människor som går ihop – det är företag. Det finns ingen stor skillnad mellan arbetare och företagare, som Vänstern ibland vill förespegla folk. Det är snarare tvärtom: Arbetare och företagare är i ett ömsesidigt beroende av varandra genom att de är med och driver samma företag framåt. behöver också en skattereform av ordentliga mått. Det måste inte bara bli mer lönsamt att vara produktiv, att utbilda sig och så vidare, utan vi måste också se till att ha en grön skatteväxling som innebär höga skatter på sådant som är dåligt för klimatet och låga skatter på sådant som är bra för klimatet. Vi måste ha ett enklare och mer enhetligt system så att företagare och enskilda människor enkelt kan förutse vad som ska hända och enkelt kan verka i den ekonomiska miljön i det här landet. Så kan man få till lite bnp-tillväxt, vilket vi har saknat . Statens budget 2019 Rambeslutet I den ekonomiska debatt som vi för här i denna kammare är det lite för ofta så att vi bara fastnar vid effektivitet och vid att få in mycket pengar till staten. Det är lite för sällan, fru talman, som vi politiker lutar oss tillbaka och säger: Det är inte våra pengar. De kronor och ören som vi debatterar här är inte våra pengar. Det är någon annan som har skapat det värdet. Jag tror, fru talman, att vi politiker tar alldeles för lätt på att det är någon som har lagt ned slit, tagit risker, ansträngt sig och sett till att pengarna finns. Så har det varit när de rödgröna då och då under hela den föregående mandatperioden har velat höja skatten och, faktiskt, ibland också när vi borgerliga politiker inte är tillräckligt offensiva med att sänka skatten. Vi måste respektera människors rätt till sina egna surt förvärvade slantar. Då kanske någon säger: Men tänk på de personer som har låga inkomster! Tänk på de personer som är sjuka och behöver ta del av välfärden! Tänk på de som bor i förorter runt om , den stad som vi befinner oss i nu! Det är dem jag tänker på, fru talman, för om vi inte har välstånd först kan vi inte ha välfärd. Jag bor i utanför . I hyreshuset där jag bor har jag grannar som går till jobbet och som sliter och arbetar. De har kommit hit från olika delar av världen och byggt upp ett liv här i . Det är inte dåligt om vi i får lite mer pengar kvar i plånboken. Det är inte heller dåligt om någon från det hyreshus där jag bor lyckas driva ett företag, lyckas göra karriär och till och med lyckas bli rik. Det är inte dåligt så länge någon annan inte blir fattigare. Vi vet att när företag blomstrar och människor får göra karriär växer välståndet. Då lyfts fler personer ur fattigdom. Det är inte fler som blir fattiga, utan det är fler som blir rika. Det är inte ett problem. Det måste finnas utrymme också i utsatta områden för att spara ihop till ett startkapital eller till en lägenhetsinsats. Därför är jag glad både för att vi i Liberalernas budget sänker skatten för personer med låga inkomster och för att vi är det parti som sänker skatten mest, i alla fall enligt den partipolitiskt oberoende tankesmedjan chefsekonom. Samhällskontraktet behöver upprätthållas. Det innebär att vi betalar skatt och att vi får någonting tillbaka. Den förra regeringen, den som är en övergångsregering, höjde skatten med . skattekvot är en av de högsta i hela världen. Det finns gott om välfärdsländer som har lägre skattekvot än vad vi har. Det finns gott om välfärdsländer som har polis, försvar, skola och sjukvård som fungerar men som har lägre skatt än vad har.