prot · H509111 · 2018-05-15 00:00:00 — Vi kristdemokrater har försökt att se den problematik som togs upp just 2018, men vi kan inte se den. I stället borde man inrikta sig på att lösa vårdens problem. Köerna ökar dramatiskt. Tillgängligheten minskar drastiskt. Ni ger er på sjukförsäkringar i stället för att lösa problemen i hälso- och sjukvården. Det är där ni borde hitta lösningar, men regeringen är handfallen. Ni har inte hunnit tänka på detta i . Ni har tänkt på sjukförsäkringen i stället för på sjukvården. 37 (V): Det här är en debatt som tangerar både hälso- och sjukvård och skatt. Ett ställe där man verkligen använder skattemedel på ett oerhört märkligt sätt är . En person här nämnde några som hade dött i en vårdkö. Det gäller just . Där styr högern med varma bistånd. I den här diskussionen är det väldigt tydligt att har satt sig i näringslivets knä; det är alldeles uppenbart. Man representerar inte bara småfolket längre, utan man representerar också näringslivet. När det gäller hälso- och sjukvården ska prioriteringar i vården bygga på tre principer. Enligt människovärdesprincipen har alla människor lika värde och samma rätt oberoende av personliga egenskaper och funktioner i samhället. Enligt behovs- och solidaritetsprincipen bör resurserna fördelas efter behov. Enligt kostnadseffektivitetsprincipen bör vid val av olika verksamheter eller åtgärder en rimlig relation mellan kostnader och effekt mätt i förbättrad hälsa och förhöjd livskvalitet eftersträvas. Detta är liksom bottenplattan. Sedan finns det också en hälso- och sjukvårdslag som säger: sjukast först. Synen på hälso- och sjukvård är en ideologisk fråga. Man kan se ett allt större inflytande från näringslivet och försäkringsbolag som problematiskt. Man kan också se det som en stor väckelsevåg där det är de privata frälsarna som ska rädda sjukvården. Om svenskt näringsliv, försäkringsbolag eller vårdbolag ges allt större inflytande kommer det att innebära ökad ojämlikhet. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Jag vill påminna om att vi i socialutskottet var på resa i . Då sa alla som vi träffade – professorer, multimiljonärer, you name it: Behåll ert skattesystem när det gäller hälso- och sjukvård! Gå inte över till ett försäkringssystem! Kommer ni ihåg det? Vi har ett skattesystem som gynnar dem som har mycket förmåner och som ofta också gynnar dem som har höga inkomster. Vi tycker att det är rimligt att vi har ett rättvisare skattesystem och att vi använder pengarna till en bra sjukvård för alla. Sjukvården ska ju vara så att man får sjukvård efter behov; den som är sjukast och har mest ont ska komma först i kön. Den här försäkringen är det mellan 600 000 och 700 000 personer som har, och det är ingen liten grupp. Hur stor förmånsbeskattningen blir beror på hur dyr försäkringen är. Förslaget innebär att den anställde ska förmånsbeskattas för vård- eller försäkringspremien, precis som allt annat som man får på sidan om. Arbetsgivaren betalar socialavgifter på förmånen och kan göra avdrag för den. Det här innebär ökade skatteintäkter som går till hälso- och sjukvården, vilket jag tycker är helt rimligt. menar att man på det här sättet prioriterar ”jämlik vård framför ojämlik vård”. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Multilateral konvention för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder betänkande 2017/18:SkU22 Multilateral konvention för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder (prop. 2017/18:61) 38 (-): Skatteavtal är en företeelse i skattepolitiken som syftar till att skapa goda förutsättningar för att handeln ska fungera mellan länder och att ekonomisk aktivitet i övrigt kan hanteras, utan att det skapas situationer som innebär att olika aktörer undandrar sig beskattning eller blir dubbelbeskattade när aktiviteten hanteras av två olika länders skattemyndigheter. Det är därför av central betydelse att som nation har väl utvecklade skatteavtal med många länder. Ju tätare ekonomiska kontakter vi har med ett land, desto viktigare blir det att ha ett väl utvecklat och uppdaterat skatteavtal med det landet. Skatteavtal har traditionellt byggt på ett modellavtal som byggts upp av , den internationella organisationen för ekonomisk samverkan och utveckling, med syftet att skapa likartade förutsättningar för avtal om bilaterala skatteöverenskommelser över hela världen. var tidigare världsledande på detta område, med en bred bas av skatteavtal med våra viktigaste handelspartner världen runt. Vi hade imitten väl uppdaterade avtal med ett stort antal länder, vilket gav våra företag en bra grund för en väl fungerande handel. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Den socialdemokratiska regeringen under ledning monterade dock ned stora delar av det arbete som gjorde att hade en så väl utvecklad katalog med skatteavtal. Därefter har det mesta gått utför. har halkat efter genom att frågan om skatteavtal har nedprio-riterats och att avtalen därmed inte har omförhandlats på ett tillräckligt strukturerat och genomtänkt sätt. Men framför allt har det skett med en alltför låg takt. Några ändringar har gjorts, men det är mycket låg nivå på aktiviteten kring skatteavtal med andra länder. Våra viktigaste konkurrentländer har gjort tvärtom och har accelererat sina ansträngningar för att skapa goda förutsättningar för ekonomisk aktivitet mellan sina nationella aktörer och deras partner i andra länder. har därför halkat efter och tappar i konkurrenskraft. Det är en långsiktigt mycket allvarlig utveckling för ett litet, exportberoende land som . Problemet belystes på ett utmärkt sätt i två rapporter från respektive 2010. För att komma till rätta med de problem som globaliseringen skapat, med att multinationella bolag flyttar vinster från länder där de intjänas till lågskattejurisdiktioner där man inte behöver betala så mycket skatt, etablerade 2015 ett projekt för att skapa ett internationellt regelverk mot internationellt skatteundandragande och vinstförflyttning, kallat BEPS. Det är ett mycket viktigt projekt som har lett fram till ett program med 15 olika åtgärdspunkter. Däribland finns en åtgärd som är en utveckling av och komplettering till det traditionella bilaterala skatteavtalet. Åtgärden kallas för Multilateralt instrument för att modifiera bilaterala skatteavtal. Det är vad detta betänkande handlar om. Det multilaterala instrumentet är alltså ett sätt att göra ändringar av ett antal olika faktorer i de bilaterala avtal som redan finns. Det är därmed en smart lösning för att snabba på uppdateringsprocessen för de gamla bilaterala avtalen i ett antal olika avseenden. Det är konstruerat så att alla länder som vill ansluta sig till det anger vilka delar man vill använda och vilka länder som man har ett bilateralt avtal med som ska omfattas. När två länder har signerat att man vill uppdatera samma villkor gentemot varandra gäller uppdateringen som om det hela var inskrivet i det bilaterala avtalet. För många länder, däribland , gäller att avtalade ändringar därefter ska skrivas in i nationell lag för att träda i kraft i respektive land. Regeringen kommer därför att behöva lägga fram en proposition med de aktuella ändringarna för varje bilateralt skatteavtal som ska kopplas till det multilaterala instrumentet. Detta kommer att råda bot på en del av de brister som våra skatteavtal är behäftade med, men långt ifrån alla. Regeringen har nämligen valt att ha en, som man kallar det, återhållsam attityd när det gäller vilka delar av det multilaterala instrumentet som ska ansluta sig till. I propositionen skriver regeringen att man anser att ”det finns starka skäl att inta en återhållsam hållning vad gäller valet av vilka av konventionens artiklar som ska få genomslag på svenska skatteavtal”. Detta indikerar att det finns en tämligen stor utvecklingspotential i hur kan dra nytta av det multilaterala instrumentets olika delar. Den återhållsamma inställningen tyder också på att kritiken mot att kraftigt har dragit ned på sitt arbete med skatteavtal, under både S- och M-ledda regeringar, varit befogad. Det tyder också på att detta arbete måste uppgraderas och stärkas rejält, såväl till kvantitet som till kvalitet. Slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård Ett bra sätt att åstadkomma ett ökat fokus på skatteavtalens kvalitet och numerär skulle kunna vara att regeringen lämnar en redogörelse för hur arbetet med skatteavtal fortskrider. Man bör i denna också lämna en fördjupad redogörelse för vilka effekter olika avtalsvillkor avser att åstadkomma och vilka problem och brister som återstår att lösa. Redogörelsen bör också innehålla en nyttoanalys avseende de olika delar av det multilaterala instrumentet som anslutit sig till samt vilka nyttoeffekter vi gått miste om och vilka negativa effekter vi undvikit genom de delar vi inte har anslutit oss till. En sådan redogörelse skulle bidra till att höja nivån på diskussionen i om de så viktiga skatteavtalen. Den skulle också bidra till ökad förståelse för skatteavtalens påverkan på den svenska skattepolitiken och övriga berörda politikområden. Alternativ för tycker därför att regeringen bör intensifiera arbetet med uppdatering och modernisering av de delar av bilaterala skatteavtal som inte träffas av de delar av det multilaterala instrumentet som har valt att tillämpa. Vi tycker att regeringen bör utveckla och redovisa en årlig redogörelse för hur arbetet med svenska bilaterala skatteavtal fortskrider. Vi tycker också att den årliga redogörelsen ska innehålla en nyttoanalys av de delar av det multilaterala instrumentet som har valt att tillämpa respektive inte tillämpa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:260 Följdändringar till ändrade mediegrundlagar 2017/18:255 om finansiell stabilitet 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet COM(2018) 184 Förslag till och rådets direktiv om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen, och om upphävande av direktiv /22/EG COM(2018) 185 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /13/EEG av , och rådets direktiv /6/EG, och rådets direktiv /29/EG och och rådets direktiv /83/EU vad gäller bättre tillsyn och modernisering av § 9 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2017/18:1282 Konkurrenssituationen för den svenska bärbranschen av (M) till statsrådet (S) § 10 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 6 anf. 31 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Vissa förslag på assistansområdet betänkande 2017/18:SoU34 1 (SD) 2 (KD) 3 (S) 4 (KD) replik 5 (S) replik 6 (KD) replik 7 (S) replik 8 (SD) replik 9 (S) replik 10 (SD) replik 11 (S) replik 12 (M) 13 (MP) 14 PER LODENIUS (C) 15 MAJ (V) 16 (L) (Beslut skulle fattas .) § 6 Slopad skattefrihet för förmån av hälso‑ och sjukvård betänkande 2017/18:SkU20 17 (SD) 18 (-) 19 PER ÅSLING (C) 20 (S) 21 (M) 22 (S) replik 23 (M) replik 24 (S) replik 25 (M) replik 26 (-) replik 27 (M) replik 28 (-) replik 29 (M) replik 30 (MP) 31 (L) 32 (KD) 33 (S) replik 34 (KD) replik 35 (S) replik 36 (KD) replik 37 (V) (Beslut skulle fattas .) § 7 Multilateral konvention för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder betänkande 2017/18:SkU22 38 (-) (Beslut skulle fattas .) § 9 Anmälan om fråga för skriftligt svar § 10 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018