prot · H509137 · 2018-06-25 00:00:00 — Om man tittar på svenskt näringslivs attraktivitet just nu ser vi på investeringsnivåerna i att också internationella investeringar i stor utsträckning styrs till . Den svenska industrin gör de största investeringarna i vårt land , sedan SCB började mäta detta. Vi ser också att allt fler internationella experter eller personer som jobbar inom bristyrken söker sig till . Bara antalet civilingenjörer som söker sig till har fördubblats , och antalet it-specialister av olika slag är större än 2014. Vi ser alltså en positiv trend. Det människor söker sig till är bra jobb och spännande arbetsuppgifter men också ett samhälle som både är tryggt och erbjuder till exempel bra skolgång – men också en miljö där kanske både mannen och kvinnan kan göra karriär och ändå fullfölja sina drömmar i livet. Det samhällssystemet är viktigt att slå vakt om. Jag skulle vilja säga att de problem vi har haft med enskilda ärenden som har behandlats väldigt konstigt har skadat bilden av . Det har blivit så att man utomlands undrar om det är möjligt att få arbetstillstånd i , trots att vi kanske aldrig har haft så många beviljade som . hade it-arkitekter en handläggning på i snitt första gången och en beviljandegrad på . När det gäller förlängning är beviljandegraden . Det visar att väldigt många de facto får stanna i därför att vi behöver dem och har brist på arbetskraft i de här områdena. Men bilden av har varit att det offentliga inte har skött sig och att det har blivit väldigt stökigt med regelverket. Det är någonting som jag tror att vi gemensamt har ett politiskt ansvar för att styra upp efter att det nya systemet trädde i kraft . När det gäller skolan och attraktiviteten långsiktigt i utbildningssystemet menar jag att vi inte är igenom skolans utmaningar . Det krävs fortfarande kraftfulla investeringar i pengar i svensk skola för att öka både kvaliteten och likvärdigheten. Det är lärarna som måste stå i centrum för det arbete som regeringen i alla fall har bestämt sig för. Jag tror inte att det är möjligt att klara det med och hela Alliansens, inklusive SD:s, oerhört stora skattesänkningsagenda inför det här valet. Det blir inte tillräckligt mycket pengar kvar för att göra de här kvalitetssatsningarna, och det är jag rädd för. När vi nu talar om kompetensförsörjning vill jag ändå passa på att fråga om den stora elefanten i rummet när jag träffar näringslivet. Hur kunde ni svänga när det gällde yrkesprogrammen? Den stora frågan för svenskt näringsliv är basala yrkesutbildningar som har sett ett minskande söktryck . Vi uppfattade att vi var överens med om att vi skulle införa det förslag som har lanserat, det vill säga att yrkesprogrammen har en allmän behörighet men varje individ har möjlighet att välja bort. Vi uppfattade att det fanns en stabil majoritet i kammaren för detta. När jag talar med branschorganisationer, oavsett sektor, säger alla att det var ett bra förslag. Det kommer att skada kompetensförsörjningen framöver att vi inte kan gå vidare med gymnasieförslaget. Bostäder kanske vi kan återkomma till, men har ju lite att svara på när det gäller privatiseringen då man gjort om hyresrätter till bostadsrätter i massiv skala och när det gäller er nästan största besparing i budgeten, nämligen att ni har tagit bort stödet för att bygga just hyreslägenheter som vanligt folk har råd att bo i. Det är en felaktig prioritering, inte bara i det här konjunkturläget utan också när det gäller att försvara attraktivitet för internationell arbetskraft. 20 HANS (M): har en väldigt hög inträdesålder på arbetsmarknaden. Den förklaras delvis av vår internationellt sett höga examensålder. En lägre examensålder skulle medföra betydande samhällsekonomiska vinster, och då behöver också någonting förändras i studiemedelssystemen. Tidig examen bör prioriteras genom ekonomiska incitament. Det här har jag motionerat om ett antal gånger i riksdag. Det här är någonting som också föreslår. Det här är grunden och de alexanderhugg som man behöver göra för att kunna få en kompetensförsörjning både av svensk arbetskraft och för att kunna attrahera utländsk arbetskraft. Vi behöver komma igång tidigare, och vi behöver stimulera folk att studera och lära sig bättre. Jag tror att den delskillnad som ministern nämner här vad gäller yrkesprogrammen och den allmänna behörigheten inte är det som kommer att vara avgörande för huruvida svensk kompetensförsörjning står eller faller. Men det finns en oro hos många företag, och kommer jag tillbaka till det här med hantering av uppehållstillstånd inför arbetskraftsinvandring. Det finns fortfarande kvar, även om trenden går åt rätt håll, en stor oro hos företag som drar sig för att söka ny arbetskraft på den internationella marknaden. Det finns också en oro bland människor i andra länder för att söka sig till på grund av det här. Så kommer vi tillbaka till det här med skattesänkningar. Ja, alliansregeringen var ganska bra på skattesänkningar. Vi var bättre på skattesänkningar än vad ni är, för ni har varit bäst i den andra klassen, nämligen skattehöjningar. De 30 miljarder som ministern nämner här som vill sänka skatten med är ungefär det som ni har höjt skatten med under den här mandatperioden för svenska företag och lagt på pålagor. Kan man göra det ena kan man göra det andra. Gör om och gör rätt! Tack för den här debatten! 21 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att kompetensfrågorna blir nästa mandatperiods stora politiska fråga. Det handlar inte bara om att fortsätta bygga ut utbildningssystemet, utan vår självbild är för positiv. Det är för få unga människor som studerar vidare efter gymnasiet på yrkeshögskola eller på universitet, och vi måste fortsätta ha en välutbildad befolkning i . Men vi kan inte bara titta på dem som kommer in på arbetsmarknaden, utan nästa mandatperiods stora fråga kommer att handla om hur vi kan se till att de som redan är yrkesverksamma kan vidareutbilda sig ännu bättre. Vi gör nu stora insatser från regeringens sida för att förbereda människor på arbetsmarknaden inför en förändring. När det gäller skattesänkningar skiljer vi oss åt. Det är en av de stora frågorna inför valet. Jag tror att ni läser tiden fel. Jag tror att har hamnat snett om de tror att svenska folket just nu med de behov som finns i sjukvården, skolan och på en lång rad områden tycker att det viktigaste just nu är att införa massiva skattesänkningar. Jag tror att de flesta inser att det kommer att krävas mer insatser för skolan, inte minst när det gäller att stötta lärarna, för att alla barn ska få en riktigt bra start på sin utbildningsresa. Det är viktigare för oss än stora skattesänkningar framför allt riktade till dem med högst inkomster. Det kommer vi säkert att debattera i valrörelsen, för valrörelsen kommer också att innebära en debatt och vara en folkomröstning om svensk välfärd. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:582 om ökat regelkrångel 22 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att vända trenden med ökat regelkrångel för företagare. Regeringen anser att förenkling utgör en central del i arbetet med att stärka företagens konkurrenskraft. Framgångsrika små och medelstora företag som växer och anställer är helt avgörande för att vi ska nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och som stärker incitamenten att starta företag och låta dem växa. Vissa regler som omger företag utgör viktiga spelregler på marknaden. Det är av stor vikt att regler utformas på ett ändamålsenligt sätt för att begränsa den administration som krävs. Även service, bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Genom allt fler och bättre digitala tjänster och processer förenklar vi för företagare i alla delar av landet. Det handlar om att göra uppgiftslämnande så smidigt som möjligt. Det ska vara lätt att göra rätt med minimum av tidsåtgång. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Det är en tjänst som blev tillgänglig . Som ett led i förenklingsarbetet har regeringen också aviserat att vi avser att avskaffa kravet på fysisk arkivering av kvitton i bokföringssyfte. I budgetpropositionen framför regeringen att vi överväger att se över bokföringsområdet ur ett digitaliseringsperspektiv. Inom ramen för regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting, SKL, tas nationella digitala tjänster fram för restaurangföretag. Målsättningen är att hälften av restaurangföretagare ska kunna starta och driva företaget digitalt . Arbetet går under namnet Serverat, och på webbplatsen finns en guide och checklista som hjälper företagaren med vad som ska göras och inför start av restaurang. Arbetet har breddats ytterligare för att ta fram digitala tjänster för företag i besöksnäringen. Företagssajten fortsätter att utvecklas positivt, både vad gäller användning och omfattning av tjänster och vad gäller information. ryms information från över 50 olika myndigheter på webbplatsen, som hade 2,6 miljoner användare. Det var en ökning jämfört med . Genom budgetpropositionen tillförde regeringen ytterligare medel för och aviserade om ytterligare medel framöver. har ett regeringsuppdrag om att i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta berörda myndigheter att tillämpa principen digitalt först i företagens myndighetskontakter. Regeringen har också beslutat om en förordning om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Syftet är att minska och förenkla uppgiftslämnandet från företag. Myndigheterna ska så långt möjligt använda uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen, så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . När det är lämpligt ska de 67 myndigheter som omfattas av förordningen samordna sina inhämtanden av uppgifter från företag, så att företagens uppgiftslämnande begränsas. Att lämna in uppgifter till statliga myndigheter tar tid och upplevs ofta som irriterande när kraven kommer , är snarlika sådant som redan lämnats eller när företagaren inte förstår syftet med inhämtandet. Genom att vi förenklar företagens kontakter med myndigheter och minskar företagens uppgiftslämnande behöver de ägna mindre tid åt myndighetskontakter och kan i stället ägna mer tid åt att driva och utveckla sina företag. Regeringen arbetar kontinuerligt med att följa upp handläggningstider inom ramen för den löpande myndighetsstyrningen. Utöver detta vidtas riktade åtgärder när problem med långa handläggningstider får omfattande konsekvenser. Exempel på det är Statskontorets översyn av Lantmäteriets handläggningsprocesser, kravet på en handlingsplan för kortare handläggningstider för arbetstillstånd och det överlämnade förslaget om ett system med avgiftsreduktion för sökande när tidsfristen för handläggningsärenden om bygglov, förhandsbesked och startbesked överskrids. Regler har tillkommit av olika skäl. Det kan handla om att säkerställa en hög skyddsnivå för konsumenter, hälsa, miljö och arbetstagare. Dessa regler kan då ha ett skyddsvärde, och i vissa fall väger detta skyddsvärde tyngre än att hålla kostnaderna låga. Regler som saknar skyddsvärde bör däremot ses över. Ett exempel på detta är avskaffande av krav på danstillstånd som utretts och kommer att remissbehandlas. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:586 om villkor för företagande 23 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag avser att förbättra de generella villkoren för företagare på ett sådant sätt att det blir enklare och mer lönsamt att driva företag. Regeringen arbetar målmedvetet med att förenkla för företag och bedriver en aktiv näringspolitik som syftar till att skapa bättre förutsättningar för fler, växande och exporterande företag i hela landet. Det finns många olika mått på nyföretagande. Forskning i allmänhet och analyser från svenska data visar att när det finns extra goda möjligheter till anställning, i samband med en stark arbetsmarknadskonjunktur, minskar benägenheten att starta företag och försörja sig som företagare. Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, som är statistikansvarig myndighet för nyföretagarstatistiken, har nyföretagandet legat på ungefär samma nivå . Det startas runt 70 000 nya företag . Regeringen har under hela mandatperioden fört en aktiv politik för att det ska skapas fler, växande och exporterande företag. Bland annat har regeringen sänkt bolagsskatten från från , vilket genomförs i två steg till 2021. Vidare har regeringen underlättat för enmansföretag att anställa genom det så kallade växa-stödet som ger företagen sänkt arbetsgivaravgift , från till . Vi har också infört mer förmånliga regler om personaloptioner och lättnader i beskattningen av dessa, så att små, unga och innovativa företag lättare kan rekrytera och behålla nyckelpersoner. För att ännu fler ska våga ta steget att starta företag har vi ändrat i socialförsäkringsbalken, så att tiden för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, SGI, för uppbyggnadsskedet förlängs från 24 . Den utökas även till dem som startar aktiebolag. Detta är en åtgärd som skapar ökad trygghet hos nya företagare. En aktiv näringspolitik innebär även en nära dialog med näringslivet. Ett exempel på detta är de samtal som regeringen initierade mellan företrädare för större och mindre företag, för att de på frivillig väg skulle hitta ett alternativ till lagstiftning om betaltider och komma till rätta med långa betaltider som slår hårt mot underleverantörer genom försämrad likviditet. Detta initiativ har lett till att en kod för betaltider, som både stora och små företag ställer sig bakom, kunde lanseras . Regeringen har vidare föreslagit att företag med minst 500 anställda, enligt en ny lag, ska redovisa uppgifter om avtalade betaltider, faktiska betaltider och försenade betalningar. lyfter i sin fråga fram vikten av att minska regelbördan. Det är ett centralt område i regeringens arbete med att stärka företagens konkurrenskraft. Genom allt fler och bättre digitala tjänster och processer förenklar vi för företagare i alla delar av landet. Med bra service och digitala tjänster är mängden regler inte ett lika stort problem. Det ska vara lätt att göra rätt med ett minimum av tidsåtgång. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Det är en tjänst som blev tillgänglig . Som ett led i förenklingsarbetet har regeringen också aviserat att den avser att avskaffa kravet på fysisk arkivering av kvitton i bokföringssyfte. I budgetpropositionen framför regeringen att den överväger att se över bokföringsområdet ur ett digitaliseringsperspektiv. kan regler som omger företagandet utgöra viktiga spelregler på marknaden och därigenom ha ett skyddsvärde i sig, exempelvis nya regler mot penningtvätt och stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Regeringens ambition är dock även fortsättningsvis att det ska vara enkelt att vara företagare i och att kostnaderna ska minska. För att minska företagens exporttröskel lanserade vi 2015 en exportstrategi och tillförde ytterligare 800 miljoner 2015–2019 för att främja export, med fokus på små och medelstora företag. Som en följd av strategin har vi inte bara fler utlandskontor och har bildat regionala exportkontor runt hela . Vi har också skapat ett exportstöd i världsklass. Svensk export slår alla rekord. Varuexporten gick upp 2017, och någonsin ökar exporten från samtliga län i landet. Effekterna av vår näringspolitik är tydliga. Framtidstron i svensk industri är den högsta . var enligt lönsamhetsbarometer det starkaste året för svenska småföretag sedan mätningarna startade . Och sju av tio små och medelstora företag vill växa. Som en följd av vår politik har vi 300 000 fler jobb, varav fler än 150 000 i näringslivet, än när vi tillträdde. Vi avser att fortsätta på den inslagna linjen och genom ett systematiskt arbete bygga ett konkurrenskraftigt där fler ska kunna och vilja starta företag och få sina företag att växa. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet och , som skulle ha tagit emot svaret i hans ställe, även hon anmält förhinder förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:589 om villkor för företagare i välfärdssektorn 24 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag med den föreslagna regleringen avser att undvika att laglydiga, duktiga och skötsamma företagare inom välfärdssektorn undviker att gå i konkurs samt bibehålla en valfrihet inom den svenska välfärden. Jag kan konstatera att den ställda frågan rör förslagen i proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet. Med hänvisning till att röstade emot detta förslag är det min bedömning att det scenario som beskriver är aktuellt. 25 HANS (M): Tack för svaret, statsrådet! Men så lätt ska du inte komma undan. En anledning till att vi när det är sommar debatterar sådana här frågor här i , som egentligen har stängt, är vikten av att tydliggöra skillnaden. Näringsministern och jag tycker inte illa om varandra, men ska vi puckla på varandra . Det här är en fråga där det skiljer väsentligt i synen på näringslivet och på näringspolitiken. Den proposition som regeringen lade fram fick inte genomslag i . Det var ett av de sämre initiativ som regeringen har tagit . Det var förslaget om vinstbegränsning i välfärden. Genom att ställa upp krav som öppnar för godtycklig tillämpning, rättsosäkerhet, missbruk och som ibland till och med motsäger varandra avsåg man att skapa en situation som gjorde det svårt för företag att driva verksamheten långsiktigt. Svenska välfärdsföretag är duktiga. De är internationellt sett mycket framstående. Det finns ett internationellt intresse för svenskt välfärdsföretagande inom såväl förskola och skola som vård och äldreomsorg. Det här skulle kunna bli en intressant exportmarknad för svenska företag inom dessa områden. Jag ställde en interpellation ungefär på samma tema till ministern. Då lämnade han över den till sin kollega . Det blev mer en diskussion kring vinster i välfärden än om det som jag egentligen ville diskutera: Hur ska företag som verkar inom välfärden kunna utveckla sin verksamhet både i landet och utomlands? Den debatt som jag då hade med var på många sätt kosmisk. Vi lyckades med konststycket att prata förbi varandra . är jag glad att originalministern är här som kan diskutera välfärdsföretagsamheten. Även om det här förslaget nu är ute ur världen kommer det säkert nya förslag. Jag konstaterar att regeringen inte har varit särskilt intresserad av att hjälpa, stötta och underlätta för de företag som verkar inom välfärdsområdet. Det har varit en allmänt ganska fientlig politik. Man har staplat hinder på vägen. Jag ställer frågan: Vad vill regeringen i stället göra för att utveckla den här typen av företagsamhet? Om man nu tycker att detta med att begränsa vinster är en väldigt bra idé – men förslaget fick stryk här i kammaren – vad vill man då göra för att underlätta för företagen? Jag utgår ifrån att regeringen inte vill förstöra för den typen av företag. Det kvittar hur många innovationsråd, industrikansler eller innovationskatapulter som man inrättar. Det behövs mer för att kompensera det motstånd som regeringen i övrigt riktar mot välfärdsföretag. Det här är, som sagt, en mycket intressant och möjlig tjänsteexportmarknad. Jag skulle vilja höra ministern lägga ut texten om bortom detta med vinstbegränsning, vad man kan göra för att stimulera och underlätta för den här sortens företag. Det är många där ute i landet som undrar. 26 (MP): påpekade att det här är en fråga som skiljer honom och regeringen. Han inbjöd till debatt, och jag kunde inte motstå frestelsen. Det här är en fråga som engagerar många i många partier och många medborgare. En majoritet håller faktiskt med regeringen om att skolor ska leverera kunskap och inte vinst. Om man tittar på vem som är extrem i det här sammanhanget kan man göra en kort internationell utblick. Jag vet att ministern uppskattar utblickar, så jag vill gärna ha en sådan dialog. I har de, som kallar för duktiga företagare, klarat att driva friskolor för 80–av bidragen. I får man av bidragen och i får man av bidragen. Där klarar man att ändå bedriva verksamhet utan vinst. I är två tredjedelar av alla skolor friskolor utan vinst. I är friskolor utan vinst, i är det utan vinst. Varför klarar alla andra länder att driva dessa skolor mycket bra utan vinster? Det är det som jag undrar över. Det som skiljer är ju drivkraften och motiveringen bakom varför folk driver skolor. I vissa fall är det kyrkor, i andra fall stiftelser, i tredje fall är det kooperativ, i fjärde fall är det särskilda pedagogiker som man vill bedriva. Det som kännetecknar friskolor i omvärlden är en vilja att lära ut, en vilja att bedriva utbildning, en vilja att skapa det absolut bästa för eleverna, inte för en själv. Jag tror att det finns många i som vill driva skolor på precis det sättet, och de kommer inte att hindras. I den mån som det fanns någon regel som hade hindrat dem hade ju regeringen förutsett det och medgett undantagsmöjligheter för sådana aktörer för att de skulle kunna bedriva långsiktig verksamhet. Vad vi egentligen diskuterar här är inte om friskolor är bra eller inte. Vi diskuterar vilka drivkrafter som är bra eller inte. Regeringen lade fram ett förslag där man kunde fokusera på positiva drivkrafter för eleverna, nämligen verksamheten, kunskapen och utbildningen. Det är tråkigt att regeringens förslag inte gick igenom. Jag kan ge helt rätt i att frågan inte är död. Den kommer att komma tillbaka. Där har du alldeles rätt. Men du har fel när du tror att du behöver oroa dig för att det skulle leda till någonting dåligt. Om man slipper att tänka på vinst varje gång som man får lite överskott i verksamheten kan det överskottet glädjande nog användas till en utflykt i stället för att leverera vinst. Man kan köpa in lite ny utrustning i stället för att leverera vinst. Man slipper att ta konflikten med sin arbetsgivare om lojaliteten när man har varit effektiv och lyckats skapa extra resurser. Ska lojaliteten vara bästa möjliga utbildning för barnen eller att leverera den vinst som ägaren gärna vill ha ut? Det är att fokusera verksamheten på rätt saker. Min fråga till ministern är: Vad gör ministern för bedömning av de internationella lärdomar som vi kan dra av hur andra länder har organiserat sitt skolväsen? Frågan är om vi inte kan importera lite idéer från andra länder om hur man bedriver verksamhet. 27 Närings- och innovationsminister (S): Tack också för debatten om en väldigt viktig fråga! Jag tror att detta blir en av frågorna som kommer att prägla valrörelsen. Svenska folket – även bland de borgerliga partierna – är av uppfattningen att det inte är vilken typ av verksamhet som helst om man driver en skola eller ett äldreboende. Det finns andra mer långsiktiga krav på verksamheten om man är en privat utförare i välfärdssamhället där skattebetalarna egentligen betalar alla intäkter till verksamheten. Den internationella dimensionen är väldigt intressant, särskilt på skolområdet. Jag känner inte till något annat skolsystem i någon form av organiserad värld som har gått så långt som man har gjort i . Här har vi kombinerat en fullt ut offentligt finansierad skolpeng med obegränsade möjligheter att ta ut vinst och en i det närmaste fri etableringsrätt för nya aktörer.