prot · H509127 · 2018-06-07 00:00:00 — Statsrådet myndighet höjer alltså priset för den som försöker anstränga sig för att göra rätt. Vad gör statsrådet åt saken? Omfattas inte samarbetsregeringen av 2030-målet att ställa om? 76 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag vet att delar uppfattningen att vi i förlängningen inte kan ha ett sjöfartsverk som inte har finansiering för sin verksamhet. Så var det . Man underlät att finansiera viktiga verksamhet. Därför har verket nu höjt farledsavgifterna i två omgångar, för att säkerställa att man har en långsiktig struktur för den viktiga sjöfartspolitik som vi bedriver. Det är klart att jag är beredd att titta på hur avgifterna slår, för att se om det behövs göras justeringar framöver. Men det är ingen tvekan om att sjöfarten just nu stärks i hela landet. Den framtidstron tror jag att även är väl medveten om. Sedan ska det vara klimatsmart. Därför levererar vi eko-bonus. Det är en modell som innebär att 50 miljoner kan användas av aktörer inom sjöfart just för att stimulera övergång till elektrifiering eller LNG. På det sättet ställer vi om sjöfarten. Och jag är beredd att lyssna på många bra förslag inom området. 77 (C): Vi har en politisk överenskommelse i som regeringen säger sig följa, det vill säga att man ställer om till en mer klimatsmart transportsektor. Men det blir märkligt om statsrådets egna myndigheter agerar med en signalpolitik som av aktörerna, de som ska ställa om i verkligheten, uppfattas som att de straffas när de ställer om och anstränger sig. Visst är det märkligt, statsrådet? 78 Statsrådet (S): Ja, det är märkligt om aktörerna upplever att de straffas. Ingen kan väl missa att det under den här mandatperioden sker en tydlig omställning inom transportsektorn. De senaste siffrorna visar att transportsektorns bidrag till utsläppen faktiskt minskar – tack vare bränslereduktionen och biobränslebytet, tack vare elektrifieringen, tack vare alla insatser vi gör. Om vi dessutom kan föra över mer gods eller för den delen persontrafik på sjöfart kommer det att bidra till att öka omställningen. Om det finns skäl att göra justeringar är jag beredd att lyssna på dem. 79 (M): Regeringens bokslut i infrastrukturpolitiken är inget att skryta med. Mandatperioden har präglats av en kavalkad av dråpslag mot transporter och resande. Det har slagit hårt mot hushållens ekonomi, flygbranschen och åkerinäringen. Kraftigt höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, höjd fordonsskatt, försämrat reseavdrag, flygskatt och planerat förbud av dieselbilar i vissa städer är bara några exempel på den transportfientliga politik som regeringen har arbetat med . Då har jag inte ens nämnt det bristande vägunderhållet, herr talman. har regeringen infört en subvention av elcyklar som kommer att kosta svenska folket hundratals miljoner. Avdraget sägs vara framtaget av miljöskäl. Därför undrar jag om statsrådet är nöjd med den geografiska spridningen av vilka som använder bidraget och om utfallet är som planerat gällande de socioekonomiska konsekvenserna av avdraget. 80 Miljöminister (MP): Jag måste börja med att upprepa infrastrukturministerns rättelse av beskrivningen av vad miljözonsbestämmelserna faktiskt är. De är inte ett förbud mot dieselbilar. De är en möjlighet för kommuner som har olagligt höga nivåer av hälsofarliga utsläpp, alltså en luftkvalitet som skadar barn och gamla, att reglera och hantera det. De får ett verktyg för det. Det är vad en miljözonsbestämmelse är. Regeringen för en oerhört aktiv politik för att se till att vi har en omställning av transportsektorn, för att nå det mål som har fastställt om att utsläppen ska minska . ska vi nå de mål som gäller för miljön, det vill säga luften. En åtgärd är elfordonspremien som kan sökas av alla och envar, så att fler får råd att skaffa ett effektivt elfordon. 81 (M): Jag upprepar min fråga: Är statsrådet nöjd med den geografiska spridningen av vilka som använder bidraget? Och är utfallet som man hade planerat gällande de socioekonomiska konsekvenserna av avdraget? 82 Miljöminister (MP): Vi har haft en elfordonspremie på plats . Och utfallet har inte blivit som vi trodde. Vi hade inte kunnat vänta oss denna explosion av efterfrågan på elcyklar och lätta elmopeder i . Verket arbetar nu intensivt med att försöka handlägga alla de ansökningar som kommer in. Vi hade inte kunnat tro detta. Det finns ännu ingen utvärdering, eftersom bidraget har funnits . Men självklart ska det utvärderas framöver. 83 (S): Jag vill ställa min fråga till . Yrkesprogrammen på gymnasiet är väldigt viktiga för vår arbetsmarknad. är det ungefär 100 000 jobb som inte tillsätts. Arbetsgivarna söker folk, men hittar inte de personer som har rätt kompetens. Yrkesprogrammen är en nyckelfaktor för försörjning av arbetskraft inom industrin och även inom välfärden där behoven är stora. Tyvärr har intresset för yrkesprogrammen minskat med en tredjedel. Eleverna själva säger att orsaken är att den förra regeringen inte införde högskolebehörighet i yrkesprogrammen. Därför är frågan: Hur ska vi nu gå vidare för att göra yrkesprogrammen mer attraktiva och därmed se till att ungdomarna får jobb? Framför allt behöver man fylla de luckor som finns på arbetsmarknaden. Vad kan vi göra på det här området för att förbättra läget? 84 Statsrådet (S): Den här frågan är mycket viktig. Det är inte bara eleverna som säger att bristen på högskolebehörighet skrämmer bort elever från yrkesprogrammen. Det säger också samtliga fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, rektorer och lärare på yrkesprogrammen. I själva verket ställer i princip alla upp på regeringens förslag som ligger på kammarens bord. Förslaget går ut på att yrkesprogrammen ska bli mer attraktiva. Man ska bibehålla bredden och djupen i yrkesämnena, men yrkesprogrammen ska också ge högskolebehörighet med en möjlighet för eleverna att välja bort det, om de inte vill ha det. Det här förslaget hade till stöd i denna kammare. Från Moderata samlingspartiet stod man i talarstolen och sa att man skulle stödja detta och att det var ett misstag att avskaffa högskolebehörigheten. Det finns ännu tid för att göra om och göra rätt. 85 (S): Det är nog ganska unikt att alla inblandade parter står på samma sida här. Arbetsgivare, fackföreningar, eleverna själva och alla som är berörda vill att vi ska göra någonting åt situationen. Det är väl bara att hoppas att det blir en riksdagsmajoritet. Sedan vill jag också nämna att regeringen har gjort mycket annat också för att göra yrkesprogrammen attraktiva. Regeringen gör verkligen allt i sin makt, men krävs det också ett riksdagsbeslut för att man ska kunna locka elever och därmed fylla behoven. 86 Statsrådet (S): har ju förstås alldeles rätt. Regeringen har gjort mycket för att stärka yrkesprogrammens attraktivitet. Just den här pusselbiten saknas, att säkerställa att programmen är sådana att eleverna själva vill välja dem. Där verkar det som att är på väg att avslå förslaget. För mig är det en ovanlig situation att arbetsgivarföreträdare ringer till mig, en socialdemokratisk minister, och ber mig om hjälp att övertala . Kära moderater och andra! Min dörr står öppen om ni vill diskutera den här saken för skull och för kompetensförsörjningens skull. 87 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . Jag vill lyfta fram detta med att utveckling och framtidstro hänger ihop med satsningar på infrastruktur. Den satsning som regeringen nu har presenterat med för de kommande elva åren för att förbättra infrastrukturen är efterlängtad. Den välkomnas också av många berörda kommuner och näringsliv. I min egen landsända finns det 33 kommuner som har ställt sig bakom ett gemensamt planeringsarbete för och vad som är viktigt att lyfta fram där. Det har också betydelse för det nationella perspektivet. Där finns till exempel en fast förbindelse mellan och med, och det pågår en utredning om detta. Det är från den ena hamnen till den andra. Hur ser infrastrukturministern på den här typen av satsningar i ur ett nationellt perspektiv? 88 Statsrådet (S): Infrastruktursatsningar i är inte bara viktiga för , utan de är viktiga för hela landet. En stor del av godstransporterna går genom , och en stor del av tillväxten genereras i denna vackra landsända – om jag får säga så. Det är klart att det är helt avgörande att det blir ordning och reda när vi nu investerar i sträckan mellan och . Det har stor betydelse för kapaciteten i järnvägssystemet, liksom när vi gör andra investeringar. Till exempel är slutet av in i helt avgörande. Förbindelsen –har ju varit omdiskuterad . Vi har goda erfarenheter av Öresundsbroförbindelsen. Låt oss nu pröva möjligheterna att utreda och analysera vad en fast förbindelse mellan och skulle kunna innebära. Det finns ett intresse på dansk sida och även på svensk sida. Med pendeltrafik och även med annan trafik skulle det kunna vidga hela arbetsregionen och skapa just hopp och framtidstro. 89 (S): En viktig del i förberedelserna till den proposition som regeringen har lagt fram och som innehåller en viktig satsning är samverkan och samarbete mellan kommuner, regioner och berörda parter. Hur ser infrastrukturministern på att vi ytterligare kan stärka det och se till att genomföra de planer som är på gång och eventuellt också framtida projekt? 90 Statsrådet (S): Jag tror att det är helt avgörande. Faktum är att sätt att ta fram den nationella planen och även Sverigeförhandlingens arbetssätt var annorlunda den här gången. Man involverade kommuner och regioner på ett helt annat sätt . Vi talar inte bara om vilka vägar och järnvägar som ska byggas. Vi bygger ju samhället. Då måste fler aktörer vara involverade i detta samhällsbygge. Ska vi klara det krävs det bättre samordning, men också en långsiktig strategi. Vi satsar nu 700 miljarder, och det känns tryggt och bra. 91 (S): Min fråga går till gymnasieministern. Bredvid henne sitter infrastrukturministern som har lovat 700 miljarder i investeringar i infrastrukturen. Det sitter ett antal elever på åhörarläktaren. Det är de som kommer att finansiera de 700 miljarderna när de kommer ut på arbetsmarknaden. Men för att de ska kunna göra det behövs det högskolebehörighet i gymnasieskolan. Det behövs inga glädjebetyg, utan eleverna behöver kunskap. Vad kommer regeringen att göra för att man ska klara av att ge denna kunskap för att man ska klara av att finansiera de 700 miljarderna och för att eleverna ska kunna vara konkurrenskraftiga ? 92 Statsrådet (S): Tack för frågan! Till eleverna på läktaren och alla andra kan jag säga att den svenska skolan, både och gymnasieskolan, ska erbjuda mycket bra kunskap och mycket bra bildning. Man ska få med sig det som man behöver för att kunna försörja sig, för att kunna plugga vidare och inte minst för att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare som kan skilja sant från falskt och veta vad som funkar och inte funkar. Ett problem är att den svenska gymnasieskolan har haft så svårt att rekrytera ungdomar till yrkesprogrammen. är det bara hälften så många ungdomar som går på yrkesprogrammen jämfört med . Vi socialdemokrater och regeringen vill stärka yrkesprogrammen. Den frågan kommer att ligga på bord . Vi har haft stöd i , men verkar det som att allianspartierna med stöd av kommer att rösta nej till att stärka yrkesprogrammen, vilket jag tycker är väldigt synd för ungdomarna och arbetsgivarna och framför allt synd för . Det betyder att vi går miste om chanser att växa. 93 (S): Jag ser att vi äventyrar alla våra framtida möjligheter att växa som land om ungdomarna inte får den kunskap som de behöver. Det är kloka ungdomar som väljer den utbildning som ger dem möjligheter till vidareutveckling i livet. Därför är det viktigt att hela gymnasieskolan ska erbjuda möjligheten att vidareutvecklas i livet. 94 Statsrådet (S): Dessutom förtjänar alla ungdomar rätt betyg. Den svenska och den svenska gymnasieskolan ska se betygen som ett kvitto på hur mycket eleven har lärt sig. Det är det som ska visas och inte vilken skola man har gått på. Vi har fått väldigt tråkiga rapporter som visar att det är ganska stora skillnader på betygssättningen beroende på vilken skola som man går i. Det vill vi också stoppa, framför allt genom att sätta stopp för vinstjakten i den svenska skolan och säkerställa att kunskap och bildning är målet, inte vinst. Frågestunden var härmed avslutad. § 11 (forts. från § 9) Strategisk exportkontroll 2017 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (forts. UU20) 95 (M): Strategisk export-kontroll 2017 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det här är ett ypperligt tillfälle att dominera kammaren, då jag finner att mina motdebattörer inte har hunnit hit. Låt mig säga något kort om ärendet. Det handlar om en skrivelse från regeringen, och förslaget till beslut är att den ska läggas till handlingarna. har debatterna om dessa skrivelser hållits i skuggan av den då kommande lagstiftningen och den utredning som gjordes under förra mandatperioden. kom så propositionen och röstades igenom här i kammaren. Vi har en ny lagstiftning. Årets rapport avser egentligen därför den förra lagstiftningen. Vi får vänta för att lämna vårt första utlåtande om hur den nya lagstiftningen fungerar. Jag vill göra ett påpekande. i debatten nämndes att de beslut som har tagits enligt nuvarande lagstiftning om export till några länder skulle bero på att man ekonomiskt vill gynna industrin. Det invänder jag mot. Så som besluten är utformade handlar det om att man tar hänsyn till svenska säkerhetsintressen. Det är styrande för när man gör den svåra avvägningen mellan svenska säkerhetsintressen och den skada vapnen skulle kunna göra i fel händer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 12 Svar på interpellation 2017/18:515 om statliga utvecklingsinsatser i 96 Statsrådet (S): har frågat civilministern hur de regionala utvecklingsmedlen fördelas, vilka hänsyn som tas till nuvarande utmaningar och hur utvärderingen av utbetalda medel sker. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen bedriver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet som ska bidra till att får konkurrenskraftiga, dynamiska och attraktiva regioner. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Medlen som tilldelas länen ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser kan komma till stånd. Grunden för fördelningen av medlen är att alla delar av landet kan och ska bidra till hållbara tillväxt och utveckling. Olika delar av landet står dock inför olika stora utmaningar, och behoven av statliga medel skiljer sig därmed åt. I alla län finns regionalt utvecklingsansvariga aktörer som bland annat ansvarar för att utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna insatser för genomförandet av strategin. Aktörerna beslutar också om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete samt ansvarar för att följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av arbetet. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla finns just i . Därför har regionalt utvecklingsansvariga aktörer även tilldelats medel av regeringen för att bland annat stärka företagens konkurrenskraft. i och samverkansorganet i länet, , har sammanlagt tilldelats för regionala tillväxtinsatser. Regeringens uppföljning av de regionala tillväxtinsatserna redovisas till i budgetpropositionen. har fått i uppdrag att ta fram ett nytt nationellt uppföljningssystem för den projektverksamhet som finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Uppföljningssystemet ska bland annat ta hänsyn till de varierande förutsättningar som råder i olika län som uppföljningssystemet ska stärka möjligheterna till nationell uppföljning. Talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:529 om långsiktiga förutsättningar för mjölksektorn 97 Statsrådet (S): frågar vad jag tänker göra för att säkerställa en långsiktig lönsamhet i den svenska mjölkproduktionen. Mjölkinvägningen i EU ökade jämfört med . hade stora producentländer som och något lägre invägning än föregående år, som exempelvis , och ökade sin produktion. Den svenska invägningen var lägre än året innan. Det genomsnittliga avräkningspriset på mjölk inom EU är historiskt sett högt. Det genomsnittliga svenska avräkningspriset – faktisk fett- och proteinhalt – inklusive tillägg låg på per kilo mjölk . Det är högre än och högre än . Det är välbehövligt och glädjande att priserna på mjölk nu ligger på en bra nivå. Vi vet dock att priserna på mjölk även fortsättningsvis kommer att svänga med utvecklingen i de globala marknaderna. Därför är stärkt konkurrenskraft oerhört viktigt. När mjölkkrisen var som djupast 2015 kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktionen. En gemensam ”handlingsplan mjölk” togs fram. I denna definierade aktörerna i branschen åtgärder för att stärka mjölkföretagen. Ansvaret för åtgärderna knöts till de olika aktörerna och utifrån deras engagemang och vilja till handling. De 87 åtgärderna är därför inte en lista med ”beställningar” till politiken. Att vi behöver förbättra de långsiktiga spelreglerna låg bakom att regeringen har tagit fram den nationella livsmedelsstrategin. beslut om långsiktiga mål för livsmedelskedjan och en nationell livsmedelsstrategi är ett historiskt beslut, inte minst för att den så tydligt betonar tillväxt av livsmedelsproduktionen utifrån ökad produktivitet och hållbarhet. satsar regeringen en dryg miljard på genomförandet av livsmedelsstrategin. Inom ramen för regeringens handlingsplan har närmare 40 uppdrag beslutats, och en halv miljard inom ramen för landsbygdsprogrammet är öronmärkt för livsmedelsstrategin. Det handlar bland annat om flera åtgärder för att öka exporten av svenska livsmedel samt för stärkt konkurrenskraft genom satsningar på forskning och innovation. Regeringen har även beslutat om uppdrag om kostnadseffektivt byggande i jordbruket, lantbrukets företagsledning, växtförädling och växtskydd. Jag leder ett nationellt råd för genomförandet med representanter för hela livsmedelskedjan där olika frågor för genomförandet diskuteras. Regeringen leder även en strategisk myndighetsgrupp med särskilt viktiga myndigheter för genomförandet av livsmedelsstrategin. Det här är ett långsiktigt arbete som kräver målmedvetenhet och långsiktighet. Jag hoppas på ett fortsatt bra samarbete inom politiken för långsiktiga spelregler och med alla berörda aktörer för en positiv utveckling av mjölkföretagandet i . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade talmannen överläggningen avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats UU22 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Punkt 1 (Transparens och uppföljning) 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 24 MP, 22 C, 19 V, 15 L, 14 KD : 38 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU24 Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden Punkt 1 (Farmaceutkompetens vid receptexpediering) 2. res. 1 (M, C, KD) 106 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 38 SD, 24 MP, 19 V, 15 L, 3 - 1: 70 M, 22 C, 14 KD Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Punkt 2 (Utformningen av föreskrifter om hur förskrivningar ska expedieras och undantag från krav på farmaceutisk kompetens) 2. res. 2 (SD, L) 56 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 24 MP, 22 C, 19 V, 14 KD 2: 38 SD, 15 L, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Punkt 4 (Geografisk begränsning av apoteksombud) 2. res. 4 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 24 MP, 22 C, 19 V, 15 L, 14 KD 4: 38 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Punkt 7 (Upphandling av läkemedel m.m.) 2. res. 5 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 38 SD, 24 MP, 22 C, 15 L, 14 KD, 3 - 5: 19 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Kammaren biföll utskottets förslag. SoU27 Klassificering av nya psykoaktiva substanser Kammaren biföll utskottets förslag. SoU28 Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer Kammaren biföll utskottets förslag. FiU43 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden Punkt 1 (Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden) 2. res. 1 (M, L, KD) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) Förberedande votering 1: 40 för res. 23 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 101 för res. 41 för res. Kammaren biträdde res. 138 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 24 MP, 19 V 1: 70 M, 38 SD, 15 L, 14 KD, 1 - Avstod: 22 C, 2 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Punkt 2 (Generell tillståndsplikt) 2. res. 4 (S, MP, V) 138 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 38 SD, 22 C, 15 L, 14 KD, 3 - 4: 95 S, 24 MP, 19 V Avstod: 1 S Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Ändrade regler för upphandling inom välfärden) 2. res. 5 (L, KD) 30 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 38 SD, 23 MP, 22 C, 19 V, 3 - 5: 1 S, 15 L, 14 KD Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 2 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer) 2. res. 6 (S, MP, V) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. FiU44 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Punkt 1 (Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet) 2. res. 1 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 38 SD, 22 C, 15 L, 14 KD, 3 - 1: 96 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - Punkt 2 (Nationella kvalitetskrav m.m.) 2. res. 2 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 37 SD, 22 C, 15 L, 14 KD, 3 - 2: 96 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 5 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - FiU49 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd Proposition ställdes först beträffande det av (SD) under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall till yrkandet räckte det, enligt 11 kap. 5 § första stycket riksdagsordningen, att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Beslutet skulle enligt riksdagsordningen fattas genom omröstning. vice talmannen konstaterade att mindre än en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således avslagit återförvisningsyrkandet. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:96 S, 69 M, 24 MP, 22 C, 19 V, 15 L, 14 KD För bifall:38 SD, 3 - Frånvarande:17 S, 14 M, 4 SD, 1 MP, 2 V, 4 L, 2 KD, 5 - 2. res. 1 (M, SD, L, KD) 3. res. 2 (V) 4. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2017/18:4173 av m.fl. (L) Förberedande votering 1: 19 för res.