prot · H60934 · 2018-12-20 00:00:00 — Dessutom skulle ytterligare medel ha tillkommit genom slopad allmän löneavgift för de tre första anställda om budget i sin helhet hade antagits. Kom ihåg det till nästa budgetomröstning ! Vi gör nedskärningar på medel till insatser för skogsbruket. Det har att göra med att vi tillfälligt vill stoppa de tungt kritiserade nyckelbiotopsinventeringarna, där skogsägare har hamnat i limbo. De ska återupptas, men först när rättssäkerhet för skogsägarna är garanterad. Den svenska modellen för vardagshänsyn i skogsbruket, med en stor grad av frivillighet, behöver bevaras och utvecklas samt utgöra grunden för miljöarbetet knutet till skogen. Modellen har skadats av den kortsiktiga politiken kring nyckelbiotopsinventeringar. Vi minskar också den stora uppskalning av gröna jobb inom skogen som finns i denna budget. förvaltningsanslag minskas också, eftersom de delar av myndigheten som hanterar biotopinventeringar och gröna jobb kan minskas. Vårt budgeterade anslag ligger ändå en god bit anslag. Lantbrukets förutsättningar kräver ett antal reformer. Dels bevakar vi att de nya stödreglerna inom EU och i blir rimliga, ändamålsenliga och enklare, dels måste kostnadsläget för svenska lantbrukare komma nära det som gäller för konkurrerande lantbrukare i andra länder. För att åstadkomma detta sänker vi dieselskatten permanent med 1 ½ miljard, vilket inte syns i budgeten för utgiftsområde 23. På förväntar vi oss att dieselskattesänkningen sekundärt kommer att leda till lägre foderpriser, vilket även andra aktörer inom branschen kan dra nytta av. Vi inför en djurvälfärdsersättning om per mjölkko för att de får gå ute och beta. På grund av årets svåra torka inför vi ett ettårigt stöd till jordbruksbranscher som inte träffas så mycket av dieselskattesänkningen eller djurvälfärdsersättningen, exempelvis grisproduktion, äggproduktion och grönsaksodling. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den totala satsningen på lantbrukarna för blir 2,1 miljarder och än mer om slopandet av den allmänna löneavgiften räknas in, vilket ju borde göras. Självförsörjningsgraden i måste upp från de historiskt låga nivåerna . För att satsningarna på en bättre konkurrenssituation ska ge god utväxling för en ökad produktion fördelar vi extra medel till vattenbruk, importkontroll, kompetensutveckling och exportstrategier samt verkar för att svensk upphandling ska ta hänsyn till svenska mervärden. Produktion i resulterar i lägre klimatbelastning och lägre användning av bekämpningsmedel. Det betyder att som vi ökar produktionen i och förbättrar förutsättningarna för en levande landsbygd minskar vi svenska och utländska konsumenters miljöbelastning. Slutligen ser vi till att den intensivt brukade jordbruksmarken äntligen får en övervakning, som kommer att ge tidig information om förändring av avgörande miljöparametrar och odlingsparametrar som är viktiga både ur ett miljöperspektiv och ur ett produktionsperspektiv. Detta är en åtgärd med tydliga synergier. och gemensamma budget innehåller även den en omstart för för arbetet med skydd av värdefull natur i en riktning som ger högre effektivitet och bättre helhetssyn. Budgeten innehåller tyvärr inte en permanent sänkning av dieselskatten men väl en tillfällig återbetalning av en stor del av pengarna för att lindra effekterna av sommarens torka. Flera av våra framåtsatsande anslag saknas tyvärr. Budgeten går dock i stort i rätt riktning och är avgjort bättre än övergångsregeringens. I detta anförande instämde , och (alla SD). 145 (S) replik: I mitt anförande glömde jag att yrka bifall till reservation 1, som handlar om nyckelbiotopsinventeringen och det omtag som den S‑ledda regeringen faktiskt har gjort. Jag yrkar bifall till reservation 1. Tack, , för ditt anförande! har ju valt att nu sälla sig till en ny högerallians, och då har man ju inte så mycket av egen politik. Sedan har man fått ett stort inflytande. Det ser vi inte minst på det här budgetområdet. Då är frågan: Vad är nästa steg som man ska driva på? Är det att få den djurvälfärdsersättning som driver fullt ut? Är tanken att och ska skattefinansiera djurskydd som varje djurägare självklart ska stå för utan skattesubvention? 146 (SD) replik: Tack, , för frågan! Vi har givetvis en ambition att djurvälfärdsersättningen ska genomföras, ju förr desto bättre naturligtvis, för det handlar om en konkurrensnackdel för svenska lantbrukare jämfört med lantbrukare i andra länder. Men vi tycker att det är väldigt bra att man har mjölkkor på bete. Därför vill vi ersätta lantbrukarna för detta mervärde som de ger det svenska folket. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag kan försäkra om att alltid kommer att verka för så mycket genomslag för vår politik som möjligt, oavsett vilket område det handlar om. 147 (S) replik: Ja, vi ser att har fått ett stort inflytande här. Men det är helt orimligt att skattebetalarna ska vara med och subventionera något som varje djurägare självklart ska göra utifrån lagstiftningen. Jag ställde en fråga i mitt anförande – kanske har tänkt på den. Hur ska den nya högermajoriteten hitta folk till skogssektorn? Är det lägre ersättningar och lägre löner som är den enda vägen fram? Eller ska vi bussa hit ännu fler människor från östra för att utföra röjnings- och planteringstjänster? Är det idé om hur vi för skogspolitiken framåt att fler gästarbetare från östra ska komma hit och jobba? 148 (SD) replik: Djurvälfärd och mjölkkor på bete skulle kunna genomföras med olika modeller. har man valt lagstiftningsmodellen. Men köper offentliga inköpare in sådant som inte är godkänt enligt svensk lagstiftning, och så kan vi ju inte ha det. Vi straffar våra egna lantbrukare om vi säger åt dem att följa ett visst regelverk och sedan köper kött från utlandet som inte måste följa regelverket. De måste helt enkelt få ersättning. Det är en moralisk fråga, bland annat. Lägre löner säger vi nej till; vi vill inte ha lägre löner. De här branscherna är välfungerande, och om de bara får förutsättningar att vara lönsamma kommer de att vara lönsamma. Det kommer också att göra att det blir möjligt att leva på landsbygden. Med vår politik kommer det att finnas många fler personer som kan bo på landsbygden och därmed kommer kompetensbehovet att lösa sig. 149 (V): Dagens debatt kan ta vid där vi slutade . Skillnaden mellan övergångsbudgeten och den högerkonservativa budgeten belyser en viktig skillnad. Det handlar om värden som att bruka och vårda. I den budget som vi nu diskuterar är det glasklart att näringsperspektivet prioriteras på bekostnad av miljön. Det är ett viktigt perspektiv, men blandat med kortsiktiga lösningar och kortsiktiga problemformuleringar blir det stora konsekvenser. Om vi ska kunna fortsätta leva och bruka naturen på den här jorden måste något mycket drastiskt hända. Vi måste ställa om våra liv. I FN:s klimatrapport står det klart att det är de rika länderna som måste gå före i det arbetet. Det är världens rika länder som har orsakat klimatförändringarna och som också i störst utsträckning fortsätter att göra det, för vi vet att med inkomst växer utsläppen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den fattigaste halvan av jordens befolkning, omkring 3,5 miljarder människor, står för av världens utsläpp medan den rikaste tiondelen, ca 700 miljoner människor, ansvarar för hälften av världens utsläpp. Det ställer historiska krav på oss och andra länder som nått långt att inte låta utsläppsutrymmet begränsa deras utveckling. Vi har dragit nytta av en koldioxidintensiv utvecklingsperiod, och det är inte mer än rimligt att vi nu också tar konsekvenserna av och ansvaret för det. När det kommer till klimatbistånd har arbetat för det men sagt att det aldrig får tas från det redan existerande biståndsarbetet så som sker. Det får inte heller användas som en ursäkt för att göra mindre här i . Vi säger att vi ska bruka och vårda så att vi kan bruka även om 10, 20 eller när nästa generation tar över. Att vårda står inte högt i kurs i den budget som ligger framför oss. Anledningen är de borgerliga partiernas ovilja att genomföra den, trots att , och en samlad miljörörelse menar att den är viktig. En nyckelbiotop med sina höga naturvärden och med sin stora betydelse för skogens växter och djur är viktig för den biologiska mångfalden, och kunskap om nyckelbiotopernas förekomst är ett viktigt underlag för det svenska naturvårdsarbetet. Idén med nyckelbiotopsinventeringen är på inget sätt ny. En inventering gjordes , och den inventering som vi talar om skulle kunna förnya det då insamlade kunskapsunderlaget. Trots att frågan varit uppe länge väljer de högerkonservativa nu att stryka inventeringen utan att presentera något förslag på vad vi skulle kunna göra i stället. Skogsägare har uttryckt oro över inventeringen. De är oroliga för att stå med marker som plötsligt förlorar ekonomiskt värde. Därför är det så viktigt att ersättning i allt större utsträckning utgår till dem som har stor andel skyddsvärd skog på sina marker, inte att inventeringen stoppas. Ett minskat anslag till utbetalningar av ersättning för skyddsvärd skog om ger bilden av två partier som inte tycker att den ersättningen är speciellt viktig. Vi vet att det är många som får ersättningen och att behovet av den kommer att öka framöver, som många inte får ersättning utan väntar på att få den. Risken när ersättningen uteblir är att de helt enkelt väljer att i stället avverka sin skog. Hur inventeringen av nyckelbiotoperna ska gå till är inte statiskt. Förändringar har gjorts i bland annat hur man utvärderar skogarna i landets nordvästra delar. En aktiv kunskapsinhämtning kräver såklart även en aktiv utvärdering där processen kan förbättras. Det är viktigt att inventeringen träffar rätt, att vi skyddar de skogar som behövs för att bevara artrikedomen. Ja, men hur mycket ska vi då skydda, blir vi aldrig klara? undrar de högerkonservativa där de sitter i baksätet som otåliga barn på en resa som de tycker är alldeles för lång. De räknar som barn också och menar att vi skyddar av all skog. De vet att det är en siffra som inte stämmer. Enligt , som ska leva upp till, har vi kommit överens om att avsätta av all vår produktiva skog. Om vi räknar den formellt avsatta skogen, naturreservat och så vidare, tillsammans med frivilligt avsatt skog får vi . Hur kan då bli ? Ja, kanske av samma anledning som 143 blir fler än 144. Eller så är det för att de väljer att räkna med marker som inte är skyddade och inte heller brukbara, för ska man se det ur ett ekonomiskt perspektiv är det såklart bra att skydda marker som man ändå inte använder. Marker som impediment där några träd inte växer får då plötsligt ett syfte. Man kan säga att man avsatt utan att egentligen behöva offra någonting. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är så de räknar. Genom att ta med hänsynsytor och improduktiv skog, som impediment som är fattiga marker för både biologisk mångfald och produktion, når de snabbt . Problemet är att det gör att vi inte lever upp till , som kräver att vi avsätter av ekologiskt representativa skogar inom förbundna nätverk, och dessa skogar ska skyddas genom reservat och andra effektiva naturskyddsåtgärder. Budgeten får fler konsekvenser. har redan påbörjat avvecklingen av arbetsmarknadsåtgärden naturnära jobb. Syftet med dessa arbetstillfällen var att underlätta för långtidsarbetslösa och nyanlända att komma ut på arbetsmarknaden. deltar omkring 1 500 över hela landet, men lagom till jul får de nu veta att deras anställning inte förlängs . Genomgående i detta högerkonservativa förslag är kortsiktiga satsningar som sätter vinstintresse före miljöhänsyn och solidaritet med kommande generationer. Därför yrkar jag bifall till vår gemensamma reservation, nr 1, om nyckelbiotopsinventering och avstår i övrigt från att delta i beslutet. I detta anförande instämde och (båda V) samt (MP). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2. res. 56 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:65 M, 3 C, 2 V, 22 KD, 1 L Avstod:93 S, 24 C, 23 V, 18 L, 16 MP Frånvarande:7 S, 5 M, 6 SD, 4 C, 3 V, 1 L Alireza Akhondi, och (alla C), och (båda V) samt (L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 3 (underhållsanslag) 2. res. 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 65 M, 56 SD, 25 V, 22 KD, 19 L, 16 MP Frånvarande:7 S, 5 M, 6 SD, 4 C, 3 V, 1 L , och (alla S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Areella näringar, landsbygd och livsmedel (forts. MJU2) 150 (KD): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag under punkterna 1 och 2. kommer att gå till historien som en av de torraste och varmaste i mannaminne. Många lantbrukare har haft det mycket bekymmersamt med att få fram tillräckligt med foder till sina djur. Foderpriset har skjutit i höjden, så det är svårt att få ekonomin att gå ihop. Det är därför av vikt att vi i budgeten från M och KD föreslår för att stärka den drabbade jordbruksnäringen. Sommarens torka sätter fingret på problemet. Det finns inga ekonomiska reserver att ta ur när det krisar som detta år. Lönsamheten är för dålig. Här måste det till politiska åtgärder, så att lönsamheten ökar. Vi talar gärna i denna kammare om livsmedelsstrategin, och det är ett viktigt dokument. Men det räcker inte att bara ha ett dokument, utan här måste politiken gå från fina ord till handling. Konkurrenskraftsutredaren visade på flera åtgärder för att stärka konkurrenskraften och höja lönsamheten. Ett förslag var att sänka dieselskatten. Därför finns sänkt skatt på diesel med som en åtgärd för jord- och skogsbruket i vår budget. Det är en början, men vi hoppas kunna få en ny regering som vidtar ännu fler viktiga åtgärder för svensk jordbrukspolitik. Jag tänker också på den regelbörda som bara blir tyngre och tyngre. En lantbrukare som har produktion av till exempel mjölk eller spannmål har ca 900 regler att förhålla sig till. Inte konstigt då att en bonde jag träffade på en bondefrukost i sagt att när man vaknar tänker man tanken: Vilken regel kommer jag att bryta mot ? En ny regering måste arbeta målinriktat med regelförenklingar för våra företagare. Tyvärr, fru talman, pekar mätningarna som görs på att jordbruk läggs ned i , att mängden invägd mjölk minskar och att självförsörjningen av livsmedel är på allvarligt låga nivåer, . Tänk att hyllorna i mataffärerna här i vid en krissituation skulle stå tomma ! Det duger naturligtvis inte. Vi måste höja vår självförsörjning av livsmedel. Tänk om vi kunde höja vårt mål så att vi närmade oss vårt grannland , som har uppåt ! Ett annat stort hot vi ser på landsbygden är den stora vildsvinsstammen. förstörde vildsvinen för för jordbrukarna, och då räknas inte alla kostnader för trafikolyckor och förstörelse av villatomter och annat med. Det är enorma skador. Det måste komma till beslut för att minska vildsvinsstammen, och det är bråttom. Jag är mycket oroad över utvecklingen med hoten mot jordbruksföretagare. Kriminella djurrättsaktivister hotar familjer så pass allvarligt att vissa till och med får flytta till skyddade boenden. Så här får det inte fortsätta. Det är ett enormt mänskligt lidande och ett hot mot demokratin. Vi politiker har ett stort ansvar för att stifta lagar som gör att detta får ett slut. Jag vill önska alla i utskottet en riktigt god jul och ett gott nytt år. I detta anförande instämde (KD). 151 (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag får väl fortsätta fråga högermajoriteten hur man tänker nu när man klipper de gröna jobben. Det är fråga om drygt 1 400 personer, ungefär 140 i varje stort skogslän, som är på väg in för att skapa sitt arbete och sin försörjning i skogssektorn. Det klipper man bort. Vad är högeralliansens svar på det? Är det lägre löner, lägre ersättningar, eller tänker ni fortsätta att öka andelen som bussas hit från östra för att kunna genomföra planteringar, röjningar och så vidare? 152 (KD) replik: Tack, , för din fråga! Det är en jättebra fråga som ställs. Jag undrar lite grann hur ledamoten tänker. Är det fel att det kommer människor från andra länder i ? Det verkar som att ledamoten ser lite ner på östeuropéer. De gör väldigt mycket nytta. Vi är med i . Ledamoten måste nog förklara lite hur han tänker och varför det är så hemskt att de kommer och jobbar här. Jag skulle vilja veta hur du tänker om det. Vi är måna om våra företag, ledamoten. Vi är måna om våra skogsbolag och markägare. Är det någonting som har varit intressant är det när vi har haft Skogens dag, exempelvis. Ledamoten har själv varit med. Det visar sig att många är så oroade över tendensen med äganderätten och hur man hanterar de här sakerna. Det är intressant att fråga ledamoten hur han ser på äganderätten och de frågor som ligger i den delen. 153 (S) replik: Jag förstår att riksdagsledamoten inte förstår. Vi förstår inte heller hur man kan klippa bort 1 400 gröna jobb med en möjlighet att komma in i det svenska samhället. Normalt sett har värnat nyanländas möjlighet att komma ut i jobb. Man har bytt fot och ställt sig på högeralliansens sida. ser man i stället att det är lägre löner, lägre ersättningar och gästarbetare från östra som ska konkurrera ut svenska företag. Det är tydligen framåt värre. Det är allvarligt att de som har fått en möjlighet att komma in nu förlorar den möjligheten. har här gjort ett aktivt val, fru talman. 154 (KD) replik: Tack, ledamoten ! Jag hör inte att du svarar på min fråga. Men jag ska försöka svara på ledamotens fråga. Vi är måna om att människor som kommer hit ska få arbete. Vi är måna om att de ska få utbildning. Vi är måna om att man kommer ut i arbetslivet om man är nyanländ i vårt land. Det är svar på ledamotens fråga. 155 (MP): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Mer än hälften av spannmålsskörden torkade bort . Skörden summerades till ca 3 jämfört med som är snittskörden . Det är den sämsta skörden i när det gäller spannmål . Torkan har även påverkat stora delar av norra . Vad gäller grovfoder summeras skörden till 60–av det normala. Den svenska skörden av grönsaker och rotfrukter ser ut att bli 50–av det normala. För svenska produkter leder torkan 2018 i till exempel till att det blir ökade priser på foder. Det leder i sin tur till ökade priser på mejeri‑, nöt- och grisproduktion. Tillgången till ekologiskt foder minskar, vilket ger mindre utbud av ekologiska produkter. Det kan bli kommande brist på svenska mejeriprodukter som grädde, smör och ost och kanske också på svensk fågel och ägg. Det blir minskad tillgång på svenska grönsaker och rotfrukter. Det blir prishöjningar inom de områdena. Svenskproducerade varor kan helt enkelt ta slut i butikshyllorna. Klimatförändringarna innebär att situationer med extremväder kommer att bli vanligare. Därför är det viktigaste att utifrån sommarens torka se hur lantbruket kan göras mindre sårbart och mer klimatanpassat. Det tillförs medel till landsbygdssatsningar. Det gäller åtgärder med anledning av torkan. Det är en satsning som regeringen har aviserat . Därutöver tillförs det för landsbygdspolitiska åtgärder och för bredbandsutbyggnad. Det är två satsningar som också aviserades av den rödgröna regeringen i budgetpropositionen . Regeringen har tagit flera initiativ till att ska betala ut de stöd till lantbruket som släpar efter. har tillsatts och extra resurser har tillförts. Jag tror dock att vi behöver peka ut roten till det onda. Outsourcing av it inom är kostnadsdrivande och fungerar helt enkelt inte. Det är inte mer pengar som behövs . Det är hög tid att stoppa outsourcingen. För det extra stödet för torkan slår M, KD och SD fast att satsningen ska låsas till användningen av diesel och villaolja i lantbruket. Dessutom har M, KD och SD en politik som ökar subventionerna på diesel till lantbruket och som inte ger extra stöd åt eller vill premiera de lantbruk som ligger i framkant. Det är de ekologiska lantbrukarna, de lantbrukare som är klimatsmarta och landets naturbetesbönder. Från sida skulle vi hellre se att stödet fördelas utifrån lantbrukets behov och inte för att premiera ökad användning av fossil energi. De förmodligen klimatsmartaste lantbrukarna i vårt land missgynnas med politik. Det är de som satsat på cirkulär ekonomi, till exempel maskinringar. Det är de som verkligen har gått in för att satsa energieffektivisering. Den bästa livsmedelspolitiken för att minska sårbarheten är enligt MSB att införa politiska styrmedel och genomföra satsningar för att snabba på omställningen till ett fossilfritt lantbruk. Det är mycket viktigt att det svenska jordbruket inte är totalt beroende av importerade drivmedel, konstgödsel eller fodermedel. Självförsörjningen av livsmedel måste öka. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi ser nu tydligt att och KD för en politik som hotar utvecklingen av framtidens svenska jordbruk. Jag kan inte nog understryka hur oseriöst jag tycker att det är, utifrån det rådande politiska läget, att vi inte får övergångsbudgeten på plats. Den byggde på ett fåtal principer för att värna ordning och reda inte bara i ekonomi utan i som land. Vi måste prata om den svenska skogen. Det är alltför många som inte ser skogen, utan bara träden, träet och råvaran till massaindustrin. Skogen är alla de arter och naturtyper som existerar i skogsmarkerna. Vi har många skogsägare i det här landet som har gjort stora insatser för naturen i våra skogar. minskar och naturanslaget med . Det handlar om anslaget för att erbjuda skogsägare med nyckelbiotoprika brukningsenheter ersättning och pengar för att erbjuda möjligheten till enkla gröna jobb. De enkla gröna jobben i skogssektorn ses som en viktig del av kompetensförsörjningen i det svenska skogsbruket. Anslaget för att skydda skog genom naturvårdsavtal minskar också. I spåren efter bränderna i och på andra ställen i landet behövs mer resurser av flera olika slag. Tyvärr bortser och från att medel till naturskydd är en viktig komponent i detta. De vill stoppa inventeringen av så kallade nyckelbiotoper. Detta är en viktig kartläggning av var det finns värdefull natur med ekosystem som behöver skyddas av skogsägarna. Inventeringen behövs om skogsägarna ska kunna få ett mervärde vid försäljningen av sina skogsprodukter. Våra sista skyddsvärda skogar måste bevaras. De skyddsvärda markerna blir inte mindre förekommande bara för att de inte inventeras. Skogsägarna har enligt skyldigheter att känna till om deras skog är skyddsvärd, och de måste samråda inför åtgärder. Pengarna till ersättning och inventeringar är en hjälp till skogsägarna att få kunskap om skyddsvärda områden för att kunna planera sina avverkningar och sin ekonomi. Man kanske vill ha certifiering, göra naturvårdsinsatser och så vidare. De skogsägare som har nyckelbiotoper i sin mark får nu inte längre den ersättning de så väl behöver. Det är de enskilda skogsägarna som drabbas av och politik. Jag är stolt över att den rödgröna regeringen har lagt om kursen för landsbygdspolitiken. Inriktningen är att klyftan mellan stad och land ska slutas. Alla politikområden måste bidra till att landsbygden stärks. Det är därför extra olyckligt, fru talman, att neddragningen på subventionerna av bostäder med rimliga hyror försvinner. De hade verkligen gynnat landsbygden.