prot · H50969 · 2018-02-08 00:00:00 — är ett land där vi är vana vid att alla går till jobbet eller studerar. Att vara utan jobb länge bryter ned självkänslan och tär på relationer. Ekonomin blir dålig och inte sällan också hälsan som en följd av oron. Jag har själv uppvaktats av långtidsarbetslösa. När de besöker Arbetsförmedlingen får de höra att regeringen prioriterar nyanlända. Det är viktigt att nyanlända ska få bra etablering och jobb, men det är lika viktigt att vi har en arbetsmarknad som är öppen och tillgänglig för alla och att vi inte skapar en vi-och-de-känsla bland långtidsarbetslösa. Jag undrar därför vad arbetsmarknadsministern kan göra för dem som har varit långtidsarbetslösa och varit det riktigt länge, det vill säga . 40 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Jobben är regeringens viktigaste fråga, och vi har haft en positiv utveckling sedan vi tillträdde med 250 000 fler människor i arbete och en sjunkande arbetslöshet. Glädjande är att antalet långtidsarbetslösa också minskar. Också bland personer som står långt från arbetsmarknaden minskar arbetslösheten, till exempel personer med funktionsnedsättning. Men mer behöver göras i detta. Det finns absolut ingen motsättning mellan insatser för dem som är nyanlända och dem som är långtidsarbetslösa. Därför gör regeringen riktade insatser. Vi har avskaffat fas 3 och i stället gjort hela verktygslådan tillgänglig för alla de personer som är långtidsarbetslösa. Man är inte längre fast i en återvändsgränd, utan det finns möjligheter till utbildning, arbetsträning och en lång rad insatser. Kanske särskilt viktig är utvecklingen av extratjänster där över 11 000 personer , varav många långtidsarbetslösa, har fått chans till ett jobb med en egen, avtalsenlig inkomst. 41 (S): Tack för svaret, ministern! Det var vad jag hoppades få höra från ministern . Utrikes födda kvinnor får arbete i betydligt lägre grad än män, i synnerhet kvinnor som bär slöja. Hur kan arbetsmarknadsministern förbättra deras situation på arbetsmarknaden? 42 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en prioriterad fråga. Vi ser en tydlig könsskillnad när det gäller arbetslösheten bland utrikes födda och särskilt bland nyanlända. Faktum är att högutbildade nyanlända kvinnor får jobb i mindre utsträckning än lågutbildade nyanlända män. Det är mycket allvarligt, och där gör vi riktade insatser. En viktig sak är att vi har kunnat se att de anställningsstöd som har funnits tidigare, till exempel nystartsjobb, i stor utsträckning har gått till män medan extratjänsterna har en jämn könsfördelning. 43 (M): Jag har en fråga till miljöminister . Veckan kom Försvarsberedningen med information till svenska hushåll som handlade om att vi kan utesluta risken för krig i . Det här ställer väldigt stora krav på oss som hushåll, till exempel när det gäller att vi ska kunna värma upp våra hus och laga vår mat. Därför är det mycket olyckligt att gick ut med information om att man skulle försvåra vedspisanvändningen i . Om detta hade vi debatt med bostadsministern . Då backade glädjande nog från vad sagt, och han sa också att hade fått många att missförstå vad man egentligen menade. Min fråga är om delar bostadsministerns uppfattning om att fler borde vedelda och använda vedspis i . 44 Miljöminister (MP): Svaret är att självklart är de besked som kommer från bostadsministern regeringens besked. Det finns inga andra besked att ge från något annat departement. De besked som har kommit från om vedspisar har tyvärr lett till grava missförstånd och oro ute i landet. Men bostadsministern som är ansvarig minister har på ett tydligt sätt redogjort för att den här oron till stora delar är obefogad. När man eldar med ved är det viktigt att man eldar effektivt. Det är viktigt att vi som stat agerar för att uppmuntra en förnyelse av de anläggningar som används för att elda så att fler får möjlighet att elda effektivt och därmed inte bidra till vare sig hälsofarliga eller klimatpåverkande utsläpp. 45 (M): Då skulle jag gärna vilja veta hur det beskedet förhåller sig till det regleringsbrev som fick som rörde just vedeldning. I alla fall jag hade uppfattningen att ni ville minska vedeldningen i , så miljöministern får gärna utveckla hur regleringsbrevet hänger ihop med det som hon sa nu och det bostadsministern sa tidigare . 46 Miljöminister (MP): Det besked som lämnade rör vedspisar. Det är en implementering av EU:s ekodesigndirektiv. Det uppdrag som har fått rör vedpannor, det vill säga vedeldning som en primär värmekälla. Båda delarna handlar om att uppmuntra en förnyelse och styra till en effektiv eldning och användning av effektiva anläggningar. De rimmar därför väl med varandra. Yrkesintroduktionsjobb på företag utan kollektivavtal 47 (C): Det är nu migrationsöverenskommelsen mellan flera av partier slöts. En sak i uppgörelsen som jag som centerpartist särskilt gladde mig åt var en ökning av yrkesintroduktionsjobben – både när det gällde vilka som skulle komma att omfattas av anställningsformen och vilka företag som skulle använda den. Syftet var att öppna för fler att komma i arbete. utökades målgruppen från att endast vara ungdomar till att också omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa. Kvar var att öppna anställningsformen också för företag utan kollektivavtal. Som centerpartist håller jag hårt på att det är en hederssak att leverera det man har gjort en överenskommelse om – handslaget gäller. Min fråga till arbetsmarknadsminister blir: Med vilken fart och frenesi går regeringsarbetet med att öppna yrkesintroduktionsjobben även för företag utan kollektivavtal? 48 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vi har tagit fram ett lagförslag, en Ds. Den är ute på remiss, och så fort remisstiden går ut kommer vi att gå vidare med beredningsarbetet. 49 (C): Innebär den skrivelse som är ute på remiss att också företag som saknar kollektivavtal kommer att kunna omfattas som målgrupp för att genomföra den breddade reformen med yrkesintroduktionsjobb så att man därmed vidmakthåller och befäster den överenskommelse som slöts? 50 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är min uppfattning, och det är avsikten. har vi en remissbehandling. Vi ska lyssna också på remissinstanserna, och sedan får vi ta slutlig ställning efter det. Acceptansen för beslut om vargjakt 51 (M): Jag vill ställa min fråga till miljö- och klimatminister . Inom ministerns ansvarsområde faller vargjakten och den licensjakt som avslutats . I beslutades att sex individer skulle fällas i Kölstareviret utanför . Det är ett revir som ställt till stor skada i området där toleransen för varg blir allt mindre ju mer skada det åstadkommer på människors sätt att leva i området. Jakten har dessvärre kantats av en hel rad problem som är viktiga att hantera för att de inte ska uppstå igen. Beslutet om jakt på varg är fattat efter konstens alla regler i sann demokratisk anda. Trots detta har ett antal individer som anser sig stå över lagen gjort allt vad de kunnat för att hindra den legala jakten. Min fråga till ministern är därför hur hon och regeringen ska komma till rätta med acceptansen för rovdjur genom viltförvaltningsdelegationerna när demokratiska beslut inte går att genomföra. 52 Miljöminister (MP): Regeringen har gjort ett antal viktiga förändringar av hanteringen av beslut om varg i och generellt av beslut om jakt. Vi har tillsett att besluten sker regionalt med regionalt inflytande via delegationerna och i god ordning i domstolarna. Vi har också tillsett att domstolarna hanterar besluten skyndsamt så att jakten blir genomförbar. Vi behöver inte längre se de sena besked som tidigare präglat ordningen. Om någon i vårt land hindrar genomförandet av beslut som är fattade av myndigheter och domstol är det en polisiär fråga snarare än en politisk. 53 (M): Tack för svaret, ministern! Under viltförvaltningsdelegationsmöte blev den grupp som befinner sig i skogarna legitimerad av representant i delegationen. Det är något som jag finner mycket anmärkningsvärt. Anser ministern att civil olydnad på gränsen mot kriminalitet är okej nu när den inte bara finns i skogen utan även i de politiskt valda församlingarna? 54 Miljöminister (MP): Möjligtvis finns det ett uttalande som har upprört. Jag måste be om förståelse för att jag inte kan kommentera ett uttalande som jag själv inte hört utan har fått via en sekundär källa. Jag har inte någon kommentar till vad en miljöpartist i landet har sagt i ett slutet rum. 55 (SD): Min fråga går till etableringsminister . Behovet av sfi-undervisning har ökat markant efter flyktingvågen 2015. gick programmet Kalla fakta på tv där en medarbetare hade wallraffat en sfi-klass. Det framkom i programmet att undervisningen var undermålig. Ingen lärobok användes i undervisningen, betygssättningen hade brister etcetera. Den wallraffande läraren stod ensam med 50–60 elever. Enligt avtalet skulle det finnas två elever i varje klass. Vad anser statsrådet om den rådande situationen? Har ni planer på att strama upp verksamheten? Är det inte bättre att staten tar över hela verksamheten? Det är skattebetalarnas pengar vi pratar om. 56 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Sfi, svenska för invandrare, är oerhört viktigt. Det är viktigt att människor så snabbt som möjligt lär sig svenska språket. Det är nyckeln in i det svenska samhället. Vi har allt att vinna på att den undervisningen är så effektiv som möjligt. Jag blir väldigt upprörd när jag tar del av uppgifterna från Kalla fakta där det visar sig att oseriösa aktörer som vunnit upphandlingar i en kommun sedan kan bedriva en helt oseriös verksamhet, i varje fall som det verkar vara enligt tv-programmet. Man levererar inte den kvalitet som man har lovat i upphandlingarna, och det verkar finnas brister i kommunens kontroll. Självklart måste kommunen ha noggrann kontroll och säkerställa kvaliteten om den väljer att anlita privata aktörer som utförare av sfi. Men jag vill också säga att jag vet att det finns många seriösa och mycket bra privata aktörer som gör ett utmärkt arbete och är viktiga för att vi ska klara svenskundervisning för många nyanlända. 57 (SD): Tack, statsrådet! Jag vill följa upp frågan. Privata företag har gett sig in på marknaden med sfi-undervisning. Kalla fakta belyste företaget som tog ut i vinst . Det håller absolut inte vad det lovar. Är det bara kommunernas ansvar att sköta upphandlingarna? Kan man inte tänka sig ett statligt ansvar? Någonstans är det skattebetalarnas pengar. De verkar inte ställa några krav på företagen. 58 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är naturligt att den som gör upphandlingen och ansvarar för betalningen också är den som ansvarar för kontrollen. I det här fallet är det kommunen som gör upphandlingen och som också är ansvarig för kontrollen. Däremot har regeringen genomfört skärpningar i lagstiftningen när det gäller offentlig upphandling just för att kunna ha en bättre kontroll och ställa högre krav. Det är krav som inte har stöttat. Effekterna av de nya amorteringskraven 59 (M): Min fråga går till statsrådet . De nya amorteringskraven kommer att göra det omöjligt för unga hushåll att skaffa sig en bostad som de lett till neddragning av bostadsprojekt. Kan statsrådet svara på frågan på vilket sätt bostadsbristen minskar genom att det blir svårare för människor att skaffa sig en bostad. 60 Statsrådet (MP): Vi vet alla, i varje fall om vi lyssnar till våra expertmyndigheter, att hushållens höga och växande skuldsättning i är en risk för det finansiella systemet. Det är ansvarsfullt att vidta åtgärder för att försöka minska den risken . Vi vet alla vilka effekter en finansiell kris får på vår ekonomi, vårt samhälle och även på bostadsmarknaden. Det viktiga är att vi får en stabilitet . Vi vet att om det blir obalanser kommer inte minst efterfrågan på bostäder och tillgången till bostäder att påverkas kraftigt. Jag tycker inte att man ska överdriva effekterna. Vi har gjort ganska genomgående granskningar av vilka effekter det nya amorteringskravet får på olika hushållstyper. Det är en ganska liten grupp som påverkas. Däremot behöver vi självklart vidta åtgärder för att få fler bostäder på plats. Där har regeringen lyckats med många åtgärder. Vi ligger nu på historiskt höga bostadsbyggnadsnivåer. Det är nivåer som vi inte har sett . Självklart måste vi även titta på bostadsmarknaden. Men det är en mer övergripande politisk fråga. 61 (M): Tack för svaret, statsrådet! Den ökade upplåningen beror snarare på att efterfrågan är mycket större än utbudet. Bostadsbristen beror just på bostadsbrist. Det förstärks av det minskade byggande vi ser. Det blir mycket svårare för många att skaffa sig en bostad. Unga, äldre och även människor som separerar och som behöver bostad får ökade kostnader. Vad säger statsrådet till människor som behöver skaffa sig ett boende? Hur ska de göra när ni låser marknaden på det här viset? 62 Statsrådet (MP): Jag tycker inte att man ska använda sig av överord. Att påstå att regeringen låser marknaden är ett sådant överord som vi kanske inte ska använda i debatten. Både och jag vet mycket väl att vi har en mycket väl fungerande och levande bostadsmarknad. Det har till exempel inte skett någon minskning av rörligheten. Regeringen avser att vi ska bygga många bostäder. Det gäller inte minst hyreslägenheter som gör att vi får en valfrihet på bostadsmarknaden. Det som gör det svårast för människor med låga inkomster att komma in på bostadsmarknaden är om vi har en kraftig prisstegring som vi haft . Därför kanske det är bättre med en balanserad utveckling. Regeringens arbete för barns rättigheter 63 (S): Efter demokratins genombrott i skulle det ta innan barnen blev viktiga i politiken. Barnbidraget infördes , som den första boken om nådde världen. Den man som mer än någon annan stod upp bakom reformen hette . Han hade vuxit upp i ett mycket fattigt hem med en ensamstående mamma. Till slut blev han socialminister. Vissa auktoritära politiker tyckte att det var bättre att ge livsmedel till de familjer som hade det sämre ställt. avskydde den idén. Från införandet av barnbidraget och förskoleutbyggnaden fram till förbudet mot aga har varit ett av de länder som gått i spetsen för att förverkliga drömmen om ett barnens välfärdssamhälle. Därför vill jag fråga statsrådet om nästa reform. Vad gör regeringen just nu för att stärka barnens rättigheter inför att blir till lag? 64 Statsrådet (S): Det här är en prioriterad fråga för regeringen. kommer vi att anordna ett av de största FN-möten som någonsin har hållits i . Det handlar om hur man kan förebygga och stoppa våld mot barn i alla dess former. Det gäller barnaga och andra former av våld mot barn. Vi från regeringen vill göra till svensk lag. I samband med det vill vi också införa ett kunskapslyft för myndigheter, rättsväsen och andra som fattar beslut om enskilda barn, så att de förstår vad regler innebär och vad den nya lagstiftningen kommer att betyda. Det är några exempel på hur vi prioriterar den här väldigt viktiga frågan. 65 (S): Jag tycker att det känns väldigt bra att blir lag. Ser socialministern några hinder eller utmaningar på vägen mot detta? 66 Statsrådet (S): Det här är en stor förändring och lite av ett pionjärarbete i svensk lagstiftning. Det finns olika synpunkter på hur inkorporeringen ska gå till. Man måste besluta om man ska inkorporera eller inte. Det vill regeringen. Men vi tar också stor hänsyn till olika synpunkter som har förts fram för att den här lagstiftningen ska bli så bra som möjligt. Framför allt har alla barn rätt att känna till sina rättigheter. 67 BORIANA (M): Fru talman och arbetsmarknadsministern! Svenska språket har fått ett nytt ord: kompetensutvisning. Ordet är nytt, men inte fenomenet. Nästan kan man läsa om arbetskraftsinvandrare som utvisas på grund av små, omedvetna fel från arbetsgivarens sida. Den blivande vd:n för bioteknikföretaget i kommer snart att utvisas för att han själv tillfälligt sänkte sin lön när företaget gick dåligt. Vad säger arbetsmarknadsministern om det? Har vi råd att utvisa människor som gör rätt för sig, betalar skatt och skapar mer jobb? 68 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Nej, det har vi inte. Vi behöver naturligtvis se till att människor som har kommit till för att arbeta, som har viktig kompetens, som är efterfrågade och som behövs på arbetsmarknaden också kan fortsätta att arbeta här och inte blir utvisade på grund av misstag eller mindre felaktigheter som inte är av avgörande betydelse. Den lagstiftning som ligger till grund för det som sker togs ju fram av den tidigare regeringen. Den här regeringen har tagit fram förslag till att ändra detta. 69 BORIANA (M): Migrationsöverdomstolen har kommit med två vägledande . Dessa domar borde ha satt stopp för utvisningar av hårt arbetande människor för bagatellartade fel. Så är det inte. När kommer regeringen att sätta stopp för detta vansinne? 70 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Som Boriana vet kan regeringen inte sätta stopp, utan regeringen kan förslå en ny lagstiftning. Det är inte regeringen som tolkar lagarna, utan det gör domstolarna. Den lag som tolkas är den som infördes av den tidigare borgerliga regeringen. Regeringen vill förändra lagstiftningen, och det kommer en proposition – jag är tyvärr inte exakt uppdaterad på tidsplanen. Det ligger på . Förbud mot mikroplaster i kosmetika 71 (S): En miljöfråga som har uppmärksammats mycket , inte minst i samband med regeringens stora havskonferens i , är frågan om mikroplaster i hav och vatten. Det är också en fråga som vi socialdemokrater, inte minst via våra EU-parlamentariker och , har drivit . Också här i har vi uppmärksammat frågan. har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett förbud mot mikroplaster i kosmetika. Min fråga till miljöminister är om vi får se förslaget till förbud här i snart och vilka produkter det gäller. 72 Miljöminister (MP): Tack, , för en viktig fråga! Beslutet om förbud mot mikroplaster i kosmetika som sköljs av är fattat av regeringen. Det är en förordningsändring, det vill säga ett beslut som regeringen äger. Beslutet kommer att gälla från . Sedan har butikerna på sig att sälja ut det som de har i lager. blir det helt förbjudet att sälja kosmetika som innehåller mikroplaster. Det kommer att gälla tandkräm, peelingprodukter och sådant som sköljs av eller spottas ut och som innehåller mikroplaster som är syntetiska. Undantag görs för polymerer som förekommer naturligt, till exempel i ris. 73 (S): Tack för svaret! Jag undrar också vilka andra åtgärder som regeringen planerar för att minska mikroplasterna. Hur är det med till exempel konstgräsplaner? 74 Miljöminister (MP): Regeringen har fått en redovisning från om vilka stora källor till mikroplaster som finns. Den största källan är slitage från däck. Därför har vi gett ett utredningsuppdrag till flera myndigheter att se vilka åtgärder som man kan vidta för att minimera mikroplaster. har fått ett specifikt uppdrag att komma med förslag som handlar om konstgräsplaner. Förbud mot heltäckande slöja på allmän plats 75 (SD): Det har varit rätt så mycket diskussion om förbud mot att bära heltäckande slöja på allmän plats, inte minst med anledning av det lagförslag som den danska regeringen avser att lägga fram. har länge varit, och är fortfarande, av den uppfattningen att heltäckande slöjor inte ska vara tillåtna i olika offentliga sammanhang, precis som för de flesta andra maskeringar. Dessutom menar vi att barn kan behöva ett extra lagstöd för att kunna freda sig mot påtryckningar och övergrepp också i privata sammanhang och miljöer. Min fråga till statsrådet blir sålunda: Hur ser regeringen på dessa frågor? Har ni för avsikt att återkomma med ett lagförslag likt det danska? 76 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Regeringen arbetar väldigt hårt med att skydda barns integritet och att stärka barns rättigheter. Vi har bland annat lagt fram en handlingsplan som omfattar många myndigheter och aktörer för att öka deras samarbete och skärpa uppdraget. Polisen, till exempel, ska ha kvalitet i sitt arbete när det gäller utredningar av övergrepp mot barn. Vi talade just om att vi ska införa i lagen. Myndigheter och andra som har ansvar när den genomförs måste veta vad den innebär. När det gäller sexuella och reproduktiva rättigheter och jämställdhet i är detta absoluta rättigheter. De omfattar alla. Barns sexuella och reproduktiva rättigheter är också absoluta rättigheter. De omfattar alla oavsett bakgrund och familj. Något slöjförbud, däremot, förbereder regeringen inte. 77 (SD): Det känns skönt att höra att regeringen jobbar med att värna barns rättigheter i största allmänhet. Men även kvinnor har vissa rättigheter och behov. Jag vet att statsrådets tidigare partiordförande sa att hon var beredd att kämpa för alla kvinnors rätt att slippa bära heltäckande slöja. Hon var dock inte beredd att stödja ett förbud då. Det har gått , och den mjuka linjen har inte fungerat. Börjar det inte bli dags att ta till lagstiftning om man verkligen är beredd att kämpa för dessa frågor? 78 Statsrådet (S): Jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen, och vi jobbar väldigt hårt med den. Vad gäller jämställdhetsområdet och sexuella och reproduktiva rättigheter är det otroligt viktigt att alla barn får del av dem och på det sättet kan rusta sig och värna sin integritet. En stor fråga för oss är exempelvis aborträtten, som parti ju ifrågasätter. För oss är det viktigt att alla barn, liksom vuxna, känner till vilka rättigheter de har. Man ska känna till både barns och kvinnors rättigheter, och de ska gälla för alla. Arbetet mot organiserad brottslighet på arbetsmarknaden 79 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Vi socialdemokrater har under hela mandatperioden arbetat hårt för ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi hör dock från olika delar av arbetsmarknaden att arbetsmarknadsbrottsligheten biter sig fast och att organiserad brottslighet tjänar pengar på skattefusk, trafficking och prisdumpning. träffade jag representanter för Fair Play Bygg. Det är en organisation som drivs av och . Organisationens syfte är att stoppa kriminalitet och skapa sunda och trygga arbetsplatser där företag kan konkurrera på lika villkor. Deras arbete är oerhört viktigt, särskilt i där en stark tillväxt och ett ökat byggande tyvärr också har lockat till sig organiserad brottslighet. Därför undrar jag: Hur arbetar regeringen för att stävja arbetsmarknadsbrottsligheten? 80 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Den arbetslivskriminalitet som förekommer är oerhört allvarlig. Inte minst finns det flera bevis på att de är särskilt omfattande inom just bygg‑ och anläggningsbranschen. Det här får förödande konsekvenser för individer som ofta blir utnyttjade och utsatta för farlig, ibland livsfarlig, arbetsmiljö. Dessutom blir seriösa aktörer utkonkurrerade av de oseriösa aktörerna, och därmed riskerar vi att få en väldigt farlig utveckling. Fair Play Bygg gör ett imponerande arbete. De tipsar ju om olika oseriösa och kriminella aktörer. Jag tror att de lämnade in 40–50 tips till olika myndigheter som då kunde agera. Regeringen agerar också i och med ett särskilt uppdrag till , som har till uppgift att samordna ett antal olika myndigheter som gemensamt gör tillslag på arbetsplatserna. , , gränspolisen, och andra relevanta myndigheter gör gemensamma insatser. 81 (S): Tack, ministern, för svaret! Det kanske mest upprörande är att den organiserade brottsligheten också delvis göds av dåliga upphandlingar som görs. hamnar jag kanske lite utanför statsrådets ansvarsområde, men jag vill ändå framhålla det absurda i att den organiserade brottsligheten också kan finansieras av offentliga upphandlingar. Jag undrar hur ministern ser på detta. 82 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag ser oerhört allvarligt på detta.