prot · H50965 · 2018-02-01 00:00:00 — Det är klart att vi som individer har ett ansvar för de val vi gör, men det är otroligt viktigt att peka på att vi som samhälle och vi som beslutsfattare har ett ansvar för att göra det möjligt att göra hållbara val. är tröskeln helt enkelt för hög. Därför är regeringens politik inriktad på att de hållbara valen ska vara lätta och lönsamma att göra för konsumenterna i olika situationer. Vi jobbar brett med många olika åtgärder. Några exempel är sänkt moms på reparationer av cyklar, kläder och skor, för att det ska vara lätt att reparera och använda dessa längre, REP-avdrag när man reparerar sina vitvaror i hemmet, så att detta blir lönsamt, och ett bonus–malus-system när man köper bil, som gör att det blir lönsamt att välja den bästa tekniken och inte de mest smutsiga bilarna. Den flygskatt som ska införas kommer att leda till incitament för att välja mer hållbara transporter, och vi investerar såklart också i alternativen. Det ska vara lätt att göra rätt. 49 (MP): Jag håller med statsrådet om att det ska vara lätt att göra rätt. Det är viktigt att politiken gör insatser. Från och med är jag ledamot också av insynsråd. Jag skulle vilja att statsrådet nämner några av de saker som har fått i uppdrag att jobba med på detta område. 50 Statsrådet (MP): Självfallet har våra myndigheter en otroligt viktig roll i detta, inte minst när det gäller att ge vägledning och hjälpa oss att agera på ett hållbart sätt. Vi har lanserat den stora konsumentvägledningstjänsten Hallå konsument, som bara är ett telefonsamtal eller en chatt bort från oss konsumenter. Vi har också bett att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att verka för att det ska vara lätt för individen att göra miljösmarta val. Vårt konsumentverk kommer alltså att vara en aktiv agent för att hjälpa oss att göra de kloka valen . 51 BORIANA (M): Fem masterstudenter på utvisas från före examen. De har fått avslag på sina ansökningar om förnyat uppehållstillstånd. Detta är människor som har betalat i studieavgifter – människor som inte har begått några brott eller på något annat sätt varit en belastning för landet. Att dessa studenter inte får ta sin examen är en tragedi för dem själva men också en stor skam för . Därför vill jag fråga energi- och samordningsminister , som svarar på allmänna frågor: Vad tänker regeringen göra? 52 Statsrådet (S): Tack, Boriana , för en viktig fråga! Det var med höjda ögonbryn man såg dessa inslag. Det vi pratar om, i alla fall som det såg ut i inslaget i går, är elever eller studenter som under fem terminer både haft uppehälle och kunnat betala vad det kostat. Därför blir man lite förvånad. Regeringen har genomfört en del förändringar vad gäller arbetsplatserna, inte minst under justitieministerns och migrationsministerns tid. Jag tror att man får titta också på detta. För vanliga medborgare är det klart att det här ter sig väldigt underligt, men jag har som sagt ingen detaljerad kunskap. Det såg väldigt konstigt ut. 53 BORIANA (M): Jag skulle vilja veta när en översyn kommer att ske. Det är beklämmande att regeringen gör allt för att människor utan asylskäl ska få stanna i medan duktiga och driftiga studenter utvisas. 54 Statsrådet (S): Det sista får stå för ledamoten, för så är inte den migrations- och asylpolitik som vi för. Snarare försöker vi se till att det blir ordning och reda efter två kaosartade mandatperioder med borgerlig regering. Vi ska naturligtvis titta på detta och se vad som finns att göra. Om det är som det såg ut i nyhetsförmedlingen är det klart att det inte är bra. Regeringens syn på e-sport 55 (C): stod kulturministern på och sa att e-sport självfallet är sport, och lika självklart var det att spelande är kultur. Trots detta ser jag ingenting sådant i regeringens politik. Detta är ett reellt problem för föreningar runt om i som söker stöd och bidrag och vill få hjälp med sitt spelande på olika sätt, för det finns ingen konkret styrning från . Kommuner och landsting är villrådiga. De sneglar ofta på riksnivån, men när det helt saknas politik på detta område och man inte vet vad det ska klassas som blir det en ursäkt för att göra ingenting. Min fråga till kulturministern är: Hur lever kulturministern upp till sina ord, och vilken politik förs för att e-sporten ska vara sport och för att spelandet ska vara kultur? Jag ser ingenting i regeringens politik som tyder på det. 56 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan och för att riksdagsledamoten belyser en utmaning som vi har! Jag sa det , , och säkert : Spelande är kultur. Det är en stor kulturform. Det är många unga människor som spelar, finner gemenskap, utvecklas som föreningsmänniskor och blir en tillgång för vår demokrati genom att de spelar. Jag välkomnar därför att man i kommuner som jag besöker runt om i landet har hörsammat detta och prioriterat att skapa utrymme. Inte alltför sällan har kommuner kunnat göra det därför att de har ansökt om projekt och stöd delvis från de statliga medel som vi har arbetat fram och prioriterat i regeringen. Men mycket mer behöver göras, och vi behöver vara fler som talar om spelandet som en del av det rika kulturutbud vi har i vårt land, som vi bedriver en politik för att skapa förutsättningar för. 57 (C): Min fråga var på vilket sätt regeringen prioriterar detta. Det är fantastiskt att kommuner där ute gör bra saker, men det finns tillkännagivanden i som säger att regeringen ska agera på detta område. Om man exempelvis vill sätta upp ett spelkafé, ett flipperspel och så vidare behöver man tillstånd och betala avgift till Lotteriinspektionen. Det finns riksdagsbeslut om att detta ska bort, och ändå händer ingenting. Det är tillkännagivandet kom. Det här är gammaldags, absurt och borde skrotas. När kommer detta att ske, kulturministern? 58 Kultur- och demokratiminister (MP): Utifrån mitt ansvarsområde som kulturminister händer det en hel del. Bland annat har vi ökat möjligheten för att med utökad finansiering stötta olika verksamheter runt om i hela landet, också med nationella pengar. Men det behöver göras mer, och vi behöver vara fler som på olika vis lyfter upp och driver frågan och som inte minst stöttar alla de unga människor som på olika sätt organiserar sig, spelar och vill vara en del av Kultursverige. 59 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Elnätsavgifterna har ökat i i stort sett hela landet . För en vanlig husägare steg de stora elnätsföretagens genomsnittspriser med nära . Detta ska jämföras med en avgiftsökning på för de elnät som ägs av små kommunala bolag. Frågan till statsrådet blir: Är det rimligt att vanligt folk kan få så stora prisökningar på sitt elnät? 60 Statsrådet (S): När det gäller frågan om rimligheten kan jag inte svara på den, eftersom detta är en följd av domstolsutslag. Som statsråd kan jag inte kommentera dem. Däremot har jag varit mycket tydlig med att det nuvarande systemet inte fungerar. Kunderna – vi som konsumenter – har rätt att förvänta sig att elen ska överföras stabilt och att det sker till rimliga kostnader. måste företagen ha en avkastning för att kunna göra investeringar och ha vissa marginaler. Denna balans finns inte i systemet . Därför gav regeringen i uppdrag att lägga fram förslag om ett nytt system. Detta har de nu gjort. Detta förslag har varit ute på remiss. Jag träffar både kundföreträdare och elnätsbolag. Mitt budskap har varit mycket tydligt: Detta system kommer att förändras. Vi måste ha en bättre balans och en rimligare utveckling än vad vi har haft. 61 (S): Skillnaderna i elnätsavgifterna är stora mellan olika delar av landet och, som jag sa, mellan små och stora elnätsföretag. I i mitt hemlän är elnätsavgiften förhållandevis låg – . Men i min hemkommun , längre bort, är avgiften . Det är alltså en skillnad på . 62 Statsrådet (S): Ja, så är det. kan det finnas goda skäl till det. Det kan handla om var i landet det är, om det är i stad eller land, vilka investeringar som har behövts och vilka moderniseringar som har gjorts. Jag tror att det är många kunder som upplever en frustration över att de inte riktigt ser att det finns en koppling mellan å ena sidan investeringar och förbättringar i näten och å andra sidan avgifterna. Det är precis detta som regeringens förslag avser att förbättra, så att vi får en skärpning av systemet så att detta inte kan pågå som det har gjort. Åtgärder för fler poliser 63 (L): Liberalerna välkomnar dagens besked från regeringen att utse till ny rikspolischef. Men det är klart att som situationen ser ut inom , när det är fler utsatta områden, 1 000 färre poliser och andra tuffa utmaningar, är denna åtgärd i sig inte tillräcklig. Det krävs även kraftfulla politiska reformer. Jag hörde justitieministern nämna bland annat att det är viktigt att behålla och locka tillbaka poliser som har lämnat myndigheten . Det är också en fråga som Liberalerna verkligen har sökt svar på hur det ska gå till. Jag ställde en skriftlig fråga till ministern om detta för någon vecka sedan. Han hänvisade till att myndigheten nu ska jobba med arbetsmiljöfrågan och komma tillbaka och återrapportera. Då vill jag fråga justitieminister : Hur ska ni komma upp i dessa 10 000 fler polisanställda med denna typ av uppdrag? 64 Justitie- och inrikesminister (S): Det ska vi göra genom att återrekrytera poliser som har lämnat kåren, genom att se till att de som kanske funderar på att göra någonting annat stannar i kåren och genom att utbilda fler. Det är det korta svaret. Vi behöver förbättra arbetsvillkoren. Jag tror att en grund för det finns i bland annat det nya löneavtal som slöts mellan och . Det innebär en löneförhöjning som ligger väsentligt över märket, det vill säga att den ligger över vad andra grupper får. Det innebär särskilda satsningar på poliser i yttre tjänst. Det innebär också särskilda satsningar på poliser i utsatta områden. Löneavtalet är dessutom framtungt i den meningen att en stor del av dessa löneökningar sker under innevarande år. Detta är ett sätt att förbättra arbetsvillkoren. Sedan måste man naturligtvis jobba med karriärmöjligheter och med arbetsmiljön i övrigt. Det kan man göra eftersom vi nu satsar mer pengar på svensk polis än vad vi har gjort . Vi lyfter därmed fram polisverksamheten. 65 (L): Den politiska skadan av Socialdemokraternas polispolitik har vi sett under era tre första år av . Det är först nu – 2017 – som ni utökar antalet utbildningsplatser. Det är först nu som ni aviserar pengar. Men det är 1 000 färre poliser nu som minister än det var när vi lämnade över makten. Vi hade 20 400 poliser, nu är det 19 300. Sedan finns det aspiranter. Jag får inget besked på frågan: Hur ska du locka tillbaka de poliser som har slutat? Det handlar inte om de nyutexaminerade utan om de som har slutat. 66 Justitie- och inrikesminister (S): Här ser man vådan av att skriva sina anföranden i förväg. I mitt anförande hade jag en utläggning om det nya löneavtalet som innebär bland annat bättre villkor för polisen. Det tror jag kan innebära en del. Sedan har vi ett särskilt uppdrag till polisen när det gäller arbetsvillkoren. Det bekymmer som vi står inför är att ni utbildade alldeles för få poliser – bara 600–700 poliser . Det tar att utbilda poliser. har vi fördubblat denna utbildningstakt. Vi utbildar dubbelt så många poliser som ni gjorde . Statligt stöd till antidemokratiska verksamheter 67 (SD): har vi en segregerande verksamhet som fortgår år inom verksamheter som åtnjuter myndighetsstatus men som inte kan granskas. Skattemiljarder pumpas in i som sedan förs vidare till exempelvis studieförbundet . Försök från externa personer att granska dessa skattepengar har gjorts. Men om vi får tro dessa källor visar det sig att svenska skattepengar slussas vidare via stiftelser till direkt segregerande och antidemokratiska verksamheter, exempelvis Muslimska . Det är uppenbart att detta är regeringens politik. Av den anledningen vill jag fråga om hon kan utveckla hur regeringen tänkte här. 68 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Ända sedan vi tillträdde som regering har vi arbetat för att säkerställa att skattebetalarnas pengar inte går till antidemokratiska krafter. Det har vi gjort utifrån de överenskommelser som vi har gjort med de demokratiska partierna i denna riksdag. Vi har på alla områden när det gäller stöd till det civila samhället och till trossamfund gått igenom alla myndigheters regelverk och direktiv för att säkerställa att de har samma direktiv, och vi är stenhårda: Inga pengar ska gå till krafter som inte arbetar för att stärka vårt och som inte arbetar för de demokratiska principer som vi har byggt vårt samhälle på. 69 (SD): Jag tackar för svaret. Det låter naturligtvis lovande om regeringen på riktigt tar dessa problem på allvar. Men det som vi ser är exempelvis att Ibn Rushd har en verksamhetsplan som i väsentliga delar är mer inriktad på vad vi skulle kalla ett religiöst trossamfund än ett studieförbund och att skattepengar går till sådant som de inte ska gå till. När vi vet att oberoende medier nu granskar detta, vill ministern då möjligtvis delge något innan nya nyheter dyker upp? 70 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är som har ansvaret för studieförbund och folkbildningen. Men som demokratiminister och som en del av vill jag återigen betona vikten av att vi säkerställer att de medel – skattebetalarnas pengar – som går ut till det civila samhället och till föreningslivet i , ska gå till sådant som bär vår demokrati. Där måste vi vara stenhårda. Jag är oerhört kritisk till att vi tidigare inte har haft en samsyn och inte varit stenhårda. Jag är mån om att denna regering kommer att vara det och har varit det. Kriterierna för att beviljas det nya filmstödet 71 (M): Vi har kunnat följa turerna kring det nya filmstödet. aviserades det att alla som vill få tillgång till produktionsstöd ska genomgå en obligatorisk utbildning i jämställdhet och normkreativitet. har backat från detta, och jag ska inte be kultur- och demokratiministern kommentera det enskilda fallet. Men när staten inför krav på värderingsutbildningar för att man ska få tillgång till offentliga stöd är vi inne på ett farligt och sluttande plan. kunde vi även se hur en av våra konstnärliga högskolor sökte en professor och där det inte räckte med akademiska meriter utan också krävdes dokumenterad erfarenhet av normkritiskt arbete. Tanken går osökt till förslag till kulturpolitiskt program, där man menade att det skulle genomföras en obligatorisk fortbildningsinsats i intersektionalitet och postkoloniala teorier för alla styrelser och all personal på våra institutioner samt att kvantifierade mångfaldsmål skulle sättas upp, med sanktioner och konsekvenser om målen inte uppnås. Förslaget lades i malpåse, men min fråga blir om det är detta miljöpartistiska program vi nu ser genomföras bakvägen. 72 Kultur- och demokratiminister (MP): I denna kammare och för kulturutskottets ordförande är det ju en vacker sak att hålla sig till fakta. vet mycket väl att det förslag som han hänvisar till och som bokstavligt talat lade i papperskorgen inte ens nådde någon sorts verklighet. Detta ger mig dock tillfälle att betona att det inte finns någon dold agenda. Det finns inte ens något sådant program; det förslaget slängdes i papperskorgen . har hört det , men han kanske kommer att fortsätta upprepa det. Likväl är det så att det finns ett mål för svensk film, och det har varit med och antagit. Målet är väldigt tydligt: Jämställdhet och mångfald ska prägla filmområdet – punkt slut. Det är vad regeringen har arbetat fram, det är vad har antagit och det är vad ska arbeta för att uppnå. 73 (M): Jag uppskattar ministerns tydlighet , och jag har hört detta . Frågan är dock om man kan lita på henne, för hörde vi för sedan kulturpolitiska talesperson säga i att han inte alls ville avfärda programmet. Han menade i stället att väldigt mycket faktiskt redan är omvandlat i praktisk politik och att annat behöver arbetas med på . Detta spökar alltså i papperskorgen, fru kulturminister. Min följdfråga blir därför vilken miljöpartist man ska lita på – är det kulturministern eller den kulturpolitiska talespersonen? 74 Kultur- och demokratiminister (MP): Som kultur- och demokratiminister i , som ledamot i partistyrelsen och som kollega till den kulturpolitiska talespersonen kan jag stryka under och betrygga i att riksdagsledamoten ska lita på vad jag säger. Det finns inget sådant program, och det finns ingen dold agenda. Vad som däremot finns svart på vitt är att vi tydligt har ökat den konstnärliga friheten i vårt land. 75 (S): Jag vill ställa min fråga till konsumentminister . Vi kan se att reklamlandskapet har förändrats. Alltmer är på internet; vi kan se det på Facebook, Youtube och i andra kanaler. Ett problem som finns är dold reklam där konsumenten inte är helt säker på om det är reklam eller vad det är för någonting. Man har kunnat se bloggare marknadsföra produkter som de tycker är den bästa produkt de någonsin har använt, men det kan visa sig att de har fått produkten av ett företag – eller till och med fått betalt. Det är viktigt att som konsument veta vad som är reklam och vad som inte är det. Har någon sponsrats med en produkt måste det framgå. Likaså måste vi reglera marknadsföring till barn, som är förbjudet. Min fråga är: Hur ser regeringen på dessa frågor? 76 Statsrådet (MP): Tack för en mycket viktig fråga, ! Jag tror inte att det har undgått någon av oss att reklamlandskapet har förändrats ganska radikalt . Det har även regeringen noterat, och därför har vi tillsatt en utredning. Den har också levererat ett förslag, Ett reklamlandskap i förändring. Det var , som var konsumentombudsman, som stod för utredningen. Man konstaterar att lagstiftningen faktiskt fyller sin funktion och inte behöver ändras. Där framgår det tydligt att det för oss konsumenter ska vara tydligt om något är ett reklambudskap. Vi ska veta när vi nås av ett kommersiellt budskap jämfört med till exempel ett kulturellt. Man konstaterar dock att tillsynen kan vara ganska svår. har vi ju en väldigt riktad reklam, som anpassas efter oss som individer, och då är det ganska svårt för till exempel att vara där och granska hur dessa redskap ser ut. Där jobbar vi nu med att öka verktygen för våra myndigheter och för . Till exempel ska man kunna använda sig av mystery shopping, där man till exempel kan använda sig av fingerade namn och fingerade mejladresser – just för att kunna vara på plats där reklamen når konsumenterna. 77 (S): Jag tror att detta arbete är väldigt viktigt eftersom det är alltmer reklam ute på nätet , och det når inte minst unga personer. Jag tycker att det är ett intressant förslag att man ska kunna använda en fingerad identitet. Det kan vara nödvändigt eftersom reklamen är riktad just till individen. Säg att du är och heter , till exempel; det måste man kunna fingera. Jag tror också att det är bra att ge resurser och verktyg, för de har visat att de är väldigt skickliga i detta arbete. Jag ser alltså fram emot det. 78 Statsrådet (MP): Vi måste som sagt rusta våra myndigheter så att de har de verktyg de behöver för att kunna skydda oss som konsumenter och verkligen vara ute där människor nås av budskapen. Att ge dem bättre regelverk att arbeta efter är alltså en viktig fråga Sedan har vi även förstärkt anslagen till så att det har mer resurser. Vi har också förstärkt anslagen till civilsamhällets organisationer, så att även de kan vara ute med sina tentakler och märka när någonting går fel. Vidare fortsätter vi att fördjupa samverkan inom EU mellan konsumentmyndigheter, så att man kan nå gränsöverskridande verksamheter. Vi har också gett ökat lagstöd till . Vi jobbar alltså på många fronter. Regeringens förtroende för MSB:s nye generaldirektör 79 (SD): Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har till uppgift att hantera olyckor, kriser och olika typer av katastrofer. Flera människor i landet har säkert uppfattningen att regeringen just har bjudit dem på en sådan i form av den förre rikspolischefen. har gjort sig känd bland många för att bland annat ha raderat miljoner mejl på och förhindrat eller i alla fall försenat införandet av gränskontroller. Han har köpt pr-tjänster för miljoner, och han har även mörkat sexövergrepp under festivaler samt uttalat sympatier för kvinnomördare. Trots allt detta har alltså justitieministern i första feministiska regering förtroende för den här mannen. Hur är det möjligt, ? 80 Justitie- och inrikesminister (S): ägnar sig åt att excellera i ryktesspridning. Han kommer med både halvsanningar och helt falska historier. Jag vill här bara markera att jag tycker att det finns en risk med detta: Genom att skruva upp retoriken på det här sättet vet vi inte riktigt var vi kommer att hamna. Jag har tagit del av den måttlösa hetsjakt på som bland annat men faktiskt även en del borgerliga partier har ägnat sig åt, och jag tycker att det inger ett djupt obehag att man kan göra på det sättet. Politiker kan angripa politiker, och det ska vi göra. Men politiker ska inte angripa tjänstemän eller myndighetschefer. För det första skadar det statsförvaltningen, och för det andra är det ohyggligt fegt att göra på det sättet. De kan nämligen inte försvara sig. Jag skulle vilja att vi gick tillbaka till en ordning där vi faktiskt hyfsar debatten på ett bättre sätt. 81 (SD): Jag vill naturligtvis egentligen rikta min kritik först och främst mot statsrådet och regeringen, som väljer att tillsätta en sådan person på en myndighet som är så pass viktig och just ska hantera olyckor, kriser och katastrofer. har ju sett till att den myndighet han varit chef för har sviktat när det gäller förtroendet, och utvecklingen har gått åt fel håll. Man kan såklart raljera över detta, och man kan använda hårda ord. Men jag tycker ändå att det är viktigt att påpeka att en person som uppenbart visat sig olämplig inte ska få förnyat förtroende. 82 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tror att vi då och ska stanna upp och fundera över vilken typ av retorik vi använder oss av. Vi ska inte släppa lös den här retoriken i alla avseenden. måste vi ta ett steg tillbaka och se vilket debattklimat vi i så fall driver fram. är en av våra mest erfarna myndighetschefer. Han rekryterades till av den borgerliga regeringen – av , moderat. Han utsågs av , också moderat, till chef för . Han var den mest kvalificerade kandidat vi hade när vi skulle utse en ny chef för . Följderna av vinstbegränsningar i välfärden 83 (M): Min fråga går till energi- och samordningsministern, eftersom den är av allmänpolitisk karaktär. Förslaget som regeringen har lagt fram om vinstbegränsningar i välfärden orsakar mycket oro för många skolor och i många kommuner. Kommuner har börjat att göra krisplaner för att kunna hantera konsekvenserna av förslaget. Jag har frågat flera statsråd om konsekvenserna. Det svar jag har fått är att man inte tror att någon ska behöva lägga ned. Däremot har det gjorts en utredning av , som är en av världens mest välrenommerade revisionsbyråer. De har räknat på detta förslag och på möjligheterna för företag att överleva med den ekonomiska verklighet som det ger. Deras beräkningar visar att av verksamheterna inte skulle kunna överleva ekonomiskt med de förutsättningar som detta förslag ger. Min fråga till statsrådet är: Vilken konsekvens- och riskanalys har regeringen gjort när det gäller risker för nedläggning av välfärdsföretag och de konsekvenser som det får för välfärden och för kommunerna? 84 Statsrådet (S): Jag har ägnat mig åt skolpolitik, inte minst när det gäller regelverk för fristående skolor, och kan konstatera att precis det som nu varnar för har hänt. är det tydligaste exemplet – en privat ägare kände inte längre att det gick att tjäna pengar och lade därför ned. Kvar stod eleverna och kommunerna och skulle hantera utbildningen. Detta regelverk har vi nu levt med . Fördelar finns naturligtvis – det har gett ökad valfrihet och ökad konkurrens och på det sättet kanske också sett till att kommunala skolor blivit bättre.