prot · H50993 · 2018-03-28 00:00:00 — § 1 Anmälan om ordförande i utskott vice talmannen anmälde att (S) valts till ordförande i . § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:175 och 196 till socialutskottet 2017/18:199 till 2017/18:210 till civilutskottet 2017/18:211 till miljö- och jordbruksutskottet 2017/18:212 till näringsutskottet 2017/18:191 till utbildningsutskottet 2017/18:202 till näringsutskottet COM(2018) 131 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 3 Nya regler om betaltjänster betänkande 2017/18:FiU36 Nya regler om betaltjänster (prop. 2017/18:77) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 10.) § 4 Migration och asylpolitik, Anhöriginvandring, Arbetskraftsinvandring och Medborgarskap betänkande 2017/18:SfU15 Migration och asylpolitik, betänkande 2017/18:SfU16 betänkande 2017/18:SfU17 Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap betänkande 2017/18:SfU18 1 (S): ska vi, som vi just hörde, debattera fyra migrationsbetänkanden. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandena Migration och asylpolitik, Anhöriginvandring och Medborgarskap och avslag på alla reservationer i dessa tre betänkanden. Värt att uppmärksamma är att i dessa betänkanden har allianspartierna inte en enda gemensam reservation. kommer senare upp i debatten när det gäller det sista betänkandet, som handlar om arbetskraftsinvandring. Migrationen i världen ökar, och är en del av den utvecklingen. En förutsättning för att kunna hantera denna utveckling är att ha en långsiktigt hållbar och rättssäker migrationspolitik som värnar asylrätten. Asylrätten är en grundläggande rättighet som är fastställd i internationella konventioner. De åtgärder som vidtogs i en mycket ansträngd situation var nödvändiga. Den tillfälliga lagen om begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd i , som är den lag som vi nu hanterar migrationsfrågorna genom, gäller till och med . Detta, tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU, gjorde att betydligt färre personer sökte asyl i . Antalet asylsökande uppgick till 29 000 personer och 2017 till 26 000 personer. När det handlar om anhöriginvandring beviljades drygt 48 000 förstagångsuppehållstillstånd. Om anhöriga till arbetskraftsinvandrare och gäststuderande inkluderas uppgår antalet till drygt 62 000 personer. har så många beviljats uppehållstillstånd i i egenskap av anhöriga som , detta troligtvis beroende på att mer än 160 000 personer sökte asyl i . Över 70 000 personer fick uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl eller motsvarande skäl. Behovet av att få skydd i EU kvarstår. Även i fortsättningen kommer människor att behöva söka skydd från krig, konflikter och oförutsedda händelser som kan inträffa. Detta gör att utvecklingen snabbt kan komma att förändras, inte minst i EU:s närområde. Det är därför viktigt att noga följa utvecklingen och överväga behov av åtgärder för att stå väl rustade för både tider då det kommer få och tider då det kommer många asylsökande. Inom EU pågår ett omfattande arbete med att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. är pådrivande i detta arbete, framför allt för att se till att mänskliga rättigheter respekteras och att rätten att söka asyl garanteras. Att resa in i ett land för att söka asyl är en mänsklig rättighet enligt artikel 14 i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna och enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Att bli beviljad asyl och eventuellt förklaras vara en flykting är dock ingen mänsklig rättighet. Det avgörandet är en exklusiv rätt som tillkommer den stat vars territorium den asylsökande befinner sig på. De åtgärder som krävs för att upprätthålla en reglerad invandring och värna asylrätten med en god kapacitet för mottagande och etablering är viktiga och nödvändiga. Vi kommer att sträva efter ett brett stöd för detta. har tagit ett stort ansvar i den globala flyktingsituationen. Det ska vi fortsätta att göra, men fler länder måste göra mer. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Enligt den tillfälliga lagen ska ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande vara tidsbegränsat. Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska som regel även det nya tillståndet vara tidsbegränsat. Om personen kan försörja sig själv kan han eller hon få ett permanent tillstånd. Kvotflyktingar omfattas inte av den tillfälliga lagen och fortsätter att få permanenta uppehållstillstånd. Den tillfälliga lagen innebär även begränsningar i rätten till familjeåterförening för andra än personer med flyktingstatus. Jag vet såklart att utskottets ledamöter är väl insatta i detta, men jag lyfter ändå upp det eftersom jag antar att det är fler som lyssnar på vår debatt . Trots den tillfälliga lagen och gränskontrollerna har fortfarande ett relativt stort antal asylsökande. var det sjunde största destinationslandet totalt i EU och hade per capita fler asylsökande än . Antalet inskrivna i mottagandesystem fortsätter att minska och därmed även behov av boenden. genomför nu därför en avveckling av i första hand tillfälliga boenden. Många parametrar måste beaktas vid nedläggning av boenden, till exempel att det är svårt att flytta personer som börjat etablera sig på en ort. Jag är övertygad om att har för avsikt att genomföra boendeavvecklingarna på bästa möjliga sätt för alla berörda. ska minska sin personalstyrka med 3 000 tjänster – från drygt 8 000 till drygt 5 000. Neddragningar planeras inom myndighetens samtliga sex regioner. finns på 86 platser i landet. Neddragningen kommer att vara stor, men kommer även fortsättningsvis att vara väl representerat i hela landet; det är en förutsättning. Parallellt med neddragningarna behövs fortsatt en hög kapacitet för de delar av verksamheten som har koppling till de sista stegen i asylprocessen: bosättning, förvar, återvändande och domstolsprövning. Förvarskapaciteten och förvaltningsprocessen föreslås växa i mindre omfattning . När regeringen tillträdde fanns 257 förvarsplatser i landet. Fram till har det skett en ökning av antalet förvarsplatser . tillkommer sammanlagt 100 platser. Återvändandefrågorna är prioriterade av regeringen mot bakgrund av att många personer har fått eller väntas få ett av- eller utvisningsbeslut. Bedömningen görs att det finns ett behov av fler förvarsplatser, och det är detta som ligger bakom utökningen. Ännu fler förvarsplatser kommer att tas i bruk . För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik är det avgörande att personer som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avslagsbeslut återvänder så snabbt som möjligt. Målsättningen är att så många som möjligt ska återvända självmant, men för dem som inte gör det kan verkställigheten behöva ske med hjälp av . Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Vi socialdemokrater och därmed regeringen står bakom EU:s partnerskapsram för migrationssamarbete med tredjeländer och prioriteringar gällande livräddande insatser, bekämpning av människosmuggling samt återvändande och återintegrering av migranter som inte har skyddsbehov. En viktig komponent i samband med detta är att öka vidarebosättningen. Det är viktigt att det finns lagliga vägar för att få skydd. Vidarebosättning är dessutom en väl beprövad väg. Regeringen har därför kommit överens med de borgerliga partierna om att öka antalet kvotflyktingar successivt. vidarebosätter 5 000 personer . ska fortsätta att driva på för ett ökat antal kvotplatser inom EU och globalt. I det avseendet är det nödvändigt att jobba nära UNHCR och IOM. utgör vidarebosättning en bråkdel i förhållande till antalet asylsökande som kommer till . Vår åsikt är att vidarebosättning dock inte kan ersätta ett asylsystem inom EU. 2 (M): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 59 i betänkande SfU15, reservation 10 i SfU16, reservationerna 1 och 8 i SfU17 samt reservation 5 i SfU18. Vi går emot påsk. Än är inte riksdagsåret helt över, men med dagens debatt om inte mindre än fyra migrationsbetänkanden finns det anledning att ändå fundera lite grann på hur de senaste tre och ett halvt åren har varit. Det har minst sagt varit en mycket speciell tid i riksdag. Det har varit många förändringar, en stor osäkerhet och tvära kast. Förmodligen är detta allra mest uppenbart inom just migrationspolitiken, där stora förändringar har skett och där resan hit har varit allt annat än spikrak. Efter att först ha sagt nej till alla förändringar av asylreglerna, till exempel tillfälliga uppehållstillstånd, valde att till och med slå fast att inte skulle bygga några murar för att svänga och skärpa regelverket i en tillfällig lagstiftning som vi fortfarande har. Skärpningarna var motiverade, och vi valde från sida att bifalla dem. De var helt nödvändiga för att både minska det mycket stora asylmottagandet och få ordning på situationen. Men det hade naturligtvis varit att föredra att förändringarna i stället hade skett gradvis. Det hade gjort lagstiftningen bättre, och det hade gett bättre planeringsförutsättningar för myndigheter, civilsamhälle och inte minst de asylsökande. För denna kortsiktighet bär även den dåvarande alliansregeringen ett ansvar, även om situationen under alliansåren var väsensskild från den vi har upplevt . Ändå sätter dessa erfarenheter fingret på något viktigt, nämligen att svensk migrationspolitik aldrig riktigt har tvingats ta ställning till de verkligt svåra frågorna om vad som är just vårt medmänskliga ansvar i världen eller tagit sig an frågan om vad behöver och vad vi själva klarar av. Kortsiktighet har varvats med en oförmåga att adressera de svåra med ack så betydelsefulla frågorna. Det har i stället fått bli som det har blivit. Men migrationspolitik är alldeles för viktigt för att man bara ska låta det bli som det blir. Och när vi nu ska ta ställning till ett stort antal nya förslag finns det anledning att fundera på vilka lärdomar som vi kan dra av . För mig är den enskilt viktigaste slutsatsen att behöver en migrationspolitik som är genomtänkt, som är långsiktig och som är på en nivå där vi faktiskt kan klara integrationen av dem som kommer till vårt land. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Med genomtänkt menar jag just att migrationspolitiken måste baseras på några fundamentala principer som står sig och som man kan lita på. En sådan är självfallet att ska hjälpa människor i nöd. Den som är oberörd av det lidande som finns i världen, med krig och fruktansvärda handlingar, kan inte vara mänsklig. kan naturligtvis inte göra allt – vi är ett litet land i en stor värld. Men vi kan göra något. Att ge skydd åt personer som flyr är ett svar, men vi måste också inse att migrationspolitiken är en del av en större helhet, där inte minst biståndspolitiken har en viktig roll att spela liksom satsningar på demokrati, frihandel och marknadsekonomi för att färre människor ska behöva lämna sina hemländer på grund av fattigdom. I detta sammanhang vill jag framhålla det initiativ som vi moderater har tagit för att skapa ett helt nytt asylsystem som är mer humant och långsiktigt än det vi har . Med asylprövning i säkra zoner utanför EU:s gräns slipper människor göra de dödsresor över som bara har berövat flera tusen människor livet. Det blir också enklare att prioritera de personer som faktiskt har störst behov av att få skydd. Alla stora förändringar möter naturligtvis både kritik och frågor. Jag ska gärna svara på dessa frågor, precis som den som i praktiken accepterar dagens system måste svara på frågor om det rimliga i att människor tvingas göra sig beroende av flyktingsmugglare för att kunna söka asyl. Ytterligare en viktig princip är att asylsystemet ska ta sikte på det som det en gång skapades för: att bevilja skydd till personer på flykt undan krig och förföljelse. Asylrätten finns inte till av en massa andra skäl, utan den syftar till just det: att ge skydd till människor på flykt. Allt kan bli bättre, men vi har en rättssäker asylprövning i , med prövning av myndigheter som gör egna bedömningar. Den som inte är nöjd med sitt beslut kan vända sig till en domstol och få sin sak prövad – det är precis som det ska vara. Det innebär naturligtvis inte att alla som uppfattar sig ha skyddsskäl verkligen kommer att beviljas asyl. Så är det inte i något land. Jag förstår att det kan vara svårt för den enskilde att ibland ta till sig det. Ändå måste lagar och regler faktiskt respekteras. Den som inte beviljas uppehållstillstånd måste återvända hem. Då får man komma som arbetskraftsinvandrare i stället. Det är ett område där behoven är mycket stora framöver. Vi ska värna den individuella asylprövningen i och inte minst av rättssäkerhetsskäl undvika breda amnestier. Jag är också mycket kritisk till det lagförslag som har presenterats av regeringen, där 9 000 personer som har fått nej på sina asylansökningar, eller förväntas få det, ska undantas genom en särlösning för just den gruppen. Då urholkar man nämligen just asylinstrumentet, som syftar till att hjälpa den som är på flykt. Priset för detta blir en försämrad rättssäkerhet, där det inte längre går att lita på att ett nej verkligen är ett nej, liksom att en grupp ställs mot andra grupper som också har fått nej och som också uppfattar att de egentligen borde ha fått stanna. Det är inte konstigt att kritiken mot detta förslag har varit väldigt tuff, inte bara från polisen utan även från . Den kanske allvarligaste kritiken kommer från dem som har i uppgift att tolka lagstiftningen, nämligen landets domstolar. Så går det när de politiska förslagen inte längre baseras på principer utan bara på att undvika regeringskriser. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Låt mig återgå till det jag sa – att migrationspolitiken måste vara långsiktig! Det innebär att tiden för tvära kast måste vara över. För att tala klarspråk: kan inte ha en i grunden annan migrationspolitik än andra länder i . Vi kan inte gå tillbaka till den ordning där i praktiken hade mer generösa regler på alla områden än alla andra EU-länder. Det är uteslutet för oss moderater. Principerna bakom den tillfälliga lagen bör alltså ligga fast. Det handlar bland annat om tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och om skärpta krav vid anhöriginvandring. Vi moderater har också presenterat ett antal ytterligare skärpningar som går längre än den tillfälliga lagen och som vi tror är nödvändiga, till exempel ett skarpare försörjningskrav, som är centralt både för att värna skattebetalarnas pengar och för att stärka förutsättningarna för integration och egen försörjning. Ett annat exempel är reglerna för svenskt medborgarskap. Vi vill uppvärdera det svenska medborgarskapet. Vi vill att det ska betyda mer än . För detta vill vi också ställa högre krav, både när det gäller normaltiden för att kunna bli medborgare och när det gäller de färdigheter som ska krävas. Ta en sådan sak som att man bör kunna lite svenska om man har ambitionen att bli medborgare här! Det innebär inte att man inte får tala andra språk i – tvärtom. Men det underlättar om man i ett litet land som vårt faktiskt kan göra sig förstådd på och förstå det nationella språket, inte minst när det gäller att tillgodogöra sig de rättigheter som följer av medborgarskapet, till exempel rösträtten. På samma sätt är det fullt rimligt att man också känner till lite grann om det som ska bli ens nya hemland. Detta är också regel snarare än undantag i vår omvärld. Migration och integration måste ses tillsammans. Bara den som vägrar att ta intryck av verkligheten tror att våra möjligheter att hjälpa människor på flykt är helt oavhängiga av om vi lyckas klara integrationen av dem som kommer till vårt land eller inte. Jag menar att detta är en hörnsten för att vi långsiktigt ska kunna hjälpa människor i nöd. Här behövs flera saker. Med den situation vi har , med ett mycket högt mottagande på väldigt , tror jag att det kommer att vara nödvändigt att föra en stram migrationspolitik. Jag tror att det är nödvändigt att kommande år eftersträva ett lägre asylmottagande än vad vi har . Då måste lagar och regler utformas med det i bakhuvudet. Trots de skärpningar som har skett har vi fortfarande ett mottagande som i en historisk kontext ligger på en normalnivå, kanske snarare strax över än under. vill jag framhålla: Att klara integrationen handlar om långt mycket mer än bara en stram migrationspolitik. Det finns de som hävdar att invandringen alltid är för stor. För dem är invandring alltid synonymt med problem. Det är inte invandringens omfattning som är det kritiska – det är invandringen i sig som är problemet för dem. Vi moderater delar inte den dystopiska synen vare sig på eller , för framtiden är aldrig given på förhand. Det utanförskap vi ser i gruppen utrikesfödda är för stort. Det kommer att bli ännu större framöver om vi inte tar tag i problemen utan gömmer oss bakom en svensk ekonomi, som just för tillfället uppvisar högkonjunktur och god tillväxt. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Men det går naturligtvis att förändra om vi klarar att ställa om svensk politik med fokus på till exempel bidragstak, en starkare arbetslinje, lägre trösklar till arbetsmarknaden, bättre förutsättningar för entreprenörskap, satsningar på mer kunskap i skolan, stärkt trygghet genom fler poliser och strängare påföljder för den som begår brott. Vi moderater är inte emot invandring eller invandrare. Vad vi är emot är en migrations- och integrationspolitik som är kortsiktig, som dras med dåliga resultat och som alltför ofta har lett till bidragsberoende, utanförskap och otrygghet. Vi tillhör varken dem som inte ser några gränser alls för hur många människor ett litet land som kan ta emot eller dem som ser gränser som det enda svaret på hur vi ska hantera integrationsproblemen. förtjänar bättre och mer genomtänkta svar än så. Låt mig avsluta med att säga några ord om arbetskraftsinvandring. Svenska företag verkar på internationella marknader och måste kunna rekrytera kompetens från hela världen. slänger vi bokstavligt talat ut högutbildade invandrare som jobbar här och som försörjer sig själva. Det är en huvudlös politik. Detta har Alliansen påtalat , och det har tagit för regeringen att inse att problemen med dagens lagstiftning om arbetskraftsinvandring kan vara någonting annat än utnyttjande av enskilda arbetstagare. Inte sällan handlar detta om personer som är högutbildade och välbetalda. De vill vara i och arbeta, till exempel i it-sektorn, där det råder stor brist, men de tvingas ändå lämna landet. Att inte utvisa eftertraktade medarbetare på grund av mindre fel är faktiskt bara en hygienfaktor. Vi som vill att ska vara attraktivt för talanger och expertis att söka sig till ställer oss därför frågan hur just kan bli mer attraktivt för arbetskraftsinvandring framöver. Här har vi moderater föreslagit bland annat särskilda talangvisum för högutbildad arbetskraft. Det är en modell som finns i flera andra länder och som är ett sätt för att ska kunna ta ett steg framåt. Jag är också glad över att vi har fått ett tillkännagivande om kortare handläggningstider. Det är orimligt att så många företag ska beskriva ett och samma problem, nämligen att det här ofta tar väldigt många månader. Som en liten nation på en konkurrensutsatt marknad måste vi kunna bättre än så. Vi ska inte vara medelmåttor; vi ska ha ambitionen att vara bäst. Jag yrkar bifall till reservation 59 i SfU15, reservation 10 i SfU16, reservationerna 1 och 8 i SfU17 och reservation 5 i SfU18. I detta anförande instämde (M). 3 (S) replik: Jag kände mig manad att ta replik på , eftersom han nämnde att han gärna svarar på frågor om rätten till asyl. Jag har först några kommentarer. I mitt anförande tog jag upp hur viktigt det är att följa migrationsvågorna och människors flykt för att kunna föra en långsiktig politik. Precis som nämnde borde vi och den förra regeringen tillsammans tidigare ha sett vad som hände. Där är vi helt överens. Om vi hade haft lite mer föraningar hade man kanske inte behövt ha den typen av tillfällig lagstiftning som vi har . Där kunde jag höra att var självkritisk angående den förra regeringens migrationspolitik. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Det är med anledning av detta jag vill ställa mina frågor. Hur tänker och arbeta för en gemensam migrationspolitik? Det är ju nödvändigt om man ska kunna ha en långsiktighet. Av det jag kan läsa mig till i betänkandena finns det ingen samstämmighet i allianspartierna. Vi är inte heller överens när det gäller asylrätten och hur det ska gå till. Jag undrar också över det som tar upp, nämligen att om man inte söker asyl kan man bli arbetskraftsinvandrare. Jag tycker att det är lite hafsigt beskrivet, för att söka asyl som flykting med flyktingskäl skiljer sig ganska mycket från arbetskraftsinvandring. Jag skulle gärna vilja höra lite mer om det. 4 (M) replik: Tack, , för frågan! Jag tror att det är viktigt att vara självkritisk för att kunna dra rätt slutsatser framöver. Jag tror inte att den som har följt migrationsdebatten har kunnat missa att vi moderater har varit självkritiska på ett antal punkter. Däremot har jag aldrig hört någon socialdemokrat vara självkritisk över huvud taget när det gäller vad som har hänt tidigare. Det här är egentligen första gången jag hör ett uns av självkritik från er, från . Om man lyssnar till statsministern och migrationsministern hör man aldrig detta. Där är historiebeskrivningen sådan att allting var eländigt före maktskiftet 2014, och sedan har allting blivit väldigt bra. Jag tycker inte att det är en helt seriös inställning till politik. Jag tror inte att det är så svart eller vitt, men var och en får naturligtvis svara för sig själv. När det gäller frågan om samstämmighet kan man väl till att börja med fundera på hur samstämmig regeringen är. Det är möjligt att regeringen nu har enats kring en hållning i detta – man tar just gymnasielagen. Detta är dock enbart på grund av att Socialdemokraterna helt har vikt ned sig för och har antagit en helt annan uppfattning än vad man hade tidigare. Man argumenterar med kraft i rakt motsatt riktning jämfört med hur man med samma kraft argumenterade . Det är det pris som Socialdemokraterna i så fall betalar för att helt ha ändrat uppfattning. Jag tror på Alliansen. Det är vårt regeringsalternativ. Vi kommer att presentera gemensamma svar. Vi har i detta också sträckt ut en hand till Socialdemokraterna och sagt att migrationspolitiken är så viktig att den förtjänar just ett blocköverskridande svar. Låt Alliansen och Socialdemokraterna försöka komma överens om detta, har vi sagt. Detta har vi talat om , och jag har fortfarande inte hört Socialdemokraterna ta upp det och säga ja. Det vore därför vällovligt om kunde reda ut det här och . 5 (S) replik: Det var ju hänsynsfullt av att säga att var och en får svara för sig själv. Det är precis det jag gör här, alltså svarar för mig själv. Jag är varken migrationsminister eller statsminister. Jag ställer de här frågorna, eftersom jag tycker att det vore lovvärt om kunde berätta för oss hur det ska gå till att söka asyl i . I talarstolen hörde jag ju honom säga att då kan man i stället söka som arbetskraftsinvandrare. Migration och asyl-politik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Ska människor med flyktingskäl, på flykt från krig, ändra sig på vägen och säga att jamen, jag kan nog inte få asyl, utan jag säger att jag är arbetskraftsinvandrare? Det tycker jag varken är mänskligt eller humant, och jag tycker heller inte att det följer de konventioner som vi gemensamt har skrivit under.