prot · H50994 · 2018-04-10 00:00:00 — Därtill är regeringens arbete med strukturförändringar inom hälso- och sjukvården centralt även för cancervården. Det handlar till exempel om utvecklingen av en stärkt primärvård, arbetet med att koncentrera den högspecialiserade vården och satsningen på kvinnors hälsa. De utmaningar som gäller hela sjukvårdssystemet gäller också cancervården. Därför är det viktigt att ha ett systemiskt perspektiv och att angripa utmaningarna från olika håll. tillförde staten sjukvården . blir det ca . Det innebär att av landstingens budget är statliga pengar. Under den här mandatperioden har vi dessutom gjort stora satsningar på hälso- och sjukvården. Bara i den senaste budgeten uppgår de historiskt stora satsningarna till . Det är pengar som ska gå till en bättre vård för patienter och bättre förutsättningar för personalen. Hälso- och sjukvårdens medarbetare är dess viktigaste resurs och en förutsättning för en god och jämlik vård av hög kvalitet. För att korta köerna måste vi angripa de bakomliggande problemen, såsom arbetsmiljön och arbetssituationen för vårdens medarbetare. Med bättre förutsättningar vill fler jobba inom vården, och då kan vårdplatser hållas öppna och operationer utföras. Då kortas också köerna. Därför har regeringen avsatt 3 miljarder för att förbättra personalens villkor. Det handlar om att utveckla arbetsmiljön för medarbetarna och arbetsorganisationen. På det sättet stöder vi landstingen i arbetet med att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare och därmed för patienter. 18 BORIANA (M): Tack för svaret, ministern! Det är ett långt svar som tyvärr har väldigt lite substans. Framför allt besvaras inte min tydliga och raka fråga: Vilka konkreta åtgärder tänker socialministern vidta för att fler ska få behandling mot prostatacancer i rätt tid? Det handlar om människoliv. insjuknar 10 000 män i prostatacancer, och 2 400 dör. Folk dör därför att cancern inte upptäcks och därför att det går mellan diagnostisering och behandling. I har vi en sjukvård av absolut världsklass. Men människor får inte vård . Det går inte att beskriva ångesten och smärtan hos någon som är drabbad men måste vänta på behandling. är det , och metastaserna hinner sprida sig i hela kroppen. Då finns det bara en utgång. Går det att säga till en cancersjuk patient som väntar på behandling att regeringen tillsammans med landstingen har slagit fast vilka väntetider som är rimliga, från välgrundad misstanke om cancer till behandlingsstart? Att ni har fastslagit vilka väntetider som är rimliga gör inte väntetiderna kortare, inte i någon mån. Ministern säger att målet om max fyra veckors väntetid sattes i en tidig fas i cancerarbetet och att det generella fyraveckorsmålet nu är överspelat. Jag förstår att ministern inte kan säga rakt ut att har brutit sina vallöften. Men detta är fakta. Den medicinska vetenskapen har inte ändrat sig i det avseendet. De långa väntetiderna är förkastliga , och de var förkastliga . För att citera : ”Ovissheten och bristen på besked skapar en stor otrygghet för de patienter som drabbas. Socialdemokrater i alla landsting och regioner går till val på att garantera alla patienter behandling efter remiss.” Är det inte besvärande för ministern att just de landsting och regioner som leds av socialdemokrater har de längsta väntetiderna? Ministern nämner standardiserade vårdförlopp i cancervården och den halvmiljard som regeringen satsar på införande av dessa. Ministern glömmer dock att nämna att regeringen vid makten avskaffade den så kallade kömiljarden, som alliansregeringen hade infört. Det var en satsning som hade en positiv effekt när det gällde att minska vårdköerna. Den som kan räkna inser lätt att det går att åstadkomma dubbelt så mycket för 1 miljard som för en halv, om den miljarden används rätt. 19 (S): Regeringen insåg väldigt tidigt att vi måste göra något åt skillnaderna i landet när det gäller cancer, som är en livshotande sjukdom. Det får inte vara så att ens liv avgörs av var i landet man råkar bo. Därför införde regeringen standardiserade vårdförlopp. Cancer har varit i fokus. Vi kan redan nu se positiva effekter. Det är väldigt glädjande att man ser så tydliga resultat . Det visar att vi måste fortsätta på den här vägen. Precis som nämner består av landstingens pengar av statliga pengar. Det är en väldigt stor andel med tanke på att landstingen är självständiga och tar in egna skatter. Jag tycker att det är väldigt positivt att regeringen tar det här nationella ansvaret. Man skulle kunna säga att det är upp till landstingen själva, men regeringen ser sjukvården som en så oerhört avgörande fråga att den tar det nationella ansvaret. En del är dock fortfarande regional, och det är ytterst upp till landstingen hur de klarar sin verksamhet. Men regeringen förstärker det här arbetet, fortsätter och tillskjuter mer pengar med specialsatsningar på extra viktiga områden, varav cancersjukvården är ett. Prostatacancer är en väldigt vanlig sjukdom. Det är inte alltid den som är dödsorsaken; många äldre män som har prostatacancer dör av något annat. Men tyvärr är det dödsorsaken i många fall. Oavsett vilket leder prostatacancer till ett stort lidande för de drabbade. Därför är det här en väldigt viktig del av cancersjukvården. En stor cancerform är bröstcancer. Det är kanske till och med den största. Det har varit lite konkurrens med lungcancer, men jag tror att bröstcancer är den största eller i alla fall ligger i toppskiktet. Bland män är prostatacancer en väldigt stor cancerform. Det är väldigt viktigt att vi visar att vi gör allt för att hjälpa både kvinnor med bröstcancer och män med prostatacancer och att man vidtar alla åtgärder och sätter in alla mediciner. Det finns till exempel mediciner som kanske inte leder till att man överlever i de värsta fallen men gör att man får ytterligare eller kanske till och med år av livskvalitet, och ska vi sätta in de medicinerna. Vi ska göra allt. Självklart är prio ett att rädda liv. Det ska inte behöva gå så långt. Men det handlar också om att förlänga livet så länge det går och höja livskvaliteten. Precis som ministern nämner handlar det inte bara om pengar utan också om personalens villkor. Även när pengar finns kan det uppstå personalbrist. Personalen känner sig pressad. Det är en tuff arbetssituation. Därför är det viktigt att vi förbättrar arbetsvillkoren. Jag tror att resursförstärkningen till vården kan leda till det, för då kan man få fler arbetskamrater. Det är visserligen i avtalsrörelser man avgör löner, men det finns då mer resurser i det offentliga till löner, arbetsmiljö och arbetsvillkor, vilket jag tror är viktigt. Sedan handlar det om utbildningsplatser, som vi också satsar på. Då finns möjlighet till mer personal. Det blir attraktivare när man gör arbetsmiljön bättre. Allt det här samverkar. Men vi får inte heller glömma att landstingen tar in skatter. I , som nämndes som exempel och som jag kommer från, blockerar tyvärr de borgerliga partierna tillsammans med en skattehöjning. Vi har den lägsta landstingsskatten i landet, men vi har inte de minsta behoven. Jag tror att vi behöver mer pengar, inte minst för att klara köerna i cancervården. 20 Socialminister (S): Är det någon debatt där jag tycker att man ska hålla en verklighetsförankrad ton är det när vi pratar om cancer och cancervård. Därför skulle jag vilja inleda med att säga att jag som socialminister har den största respekt för det arbete som den tidigare socialministern från gjorde på det här området. Han prioriterade cancerområdet. Han var med och arbetade fram den cancerstrategi som ligger till grund för det arbete som regeringen nu har tagit vidare. Här ska vi vara seriösa och långsiktiga. Det är också det som regeringen har försökt vara. Därför avsatte vi särskilda medel för cancervård när vi tillträdde, den halva miljarden. Den ska inte jämföras med den kömiljard som talar om och som riktade sig till hela hälso‑ och sjukvården. Vi gjorde detta för att införa de standardiserade vårdförloppen enligt plan i hela . Det var vad patientorganisationer och professionen ville, och har vi gjort det. införs de tre sista. Då kommer vi under den här mandatperioden att ha infört 18 standardiserade vårdförlopp i syfte att öka kvaliteten i cancervården och göra cancervården mer jämlik runt om i hela landet. Vid slutet av det här året kommer de standardiserade vårdförloppen att täcka in av alla cancerdiagnoser i , och väldigt många människor kommer att få mycket gott av detta när det är fullt infört. De kommer att veta vilka tider som gäller från ax till limpa. Personalen i alla landsting kommer att ha någonting att förhålla sig till. Precis som sa alldeles ser vi redan nu väldigt goda resultat med de standardiserade vårdförlopp som infördes ; kötiderna minskar vid flera olika cancerdiagnoser. Köerna var dock väldigt långa när det gällde prostatacancer. Därmed var också utmaningen mycket större. Jag tycker därför att det blir väldigt missriktat när man pratar om att detta har att göra med den politiska styrningen i det ena eller andra . Så är det inte. Även Boriana vet att det inte är så över landet. Man skulle kunna prata om cancervården i , där en förundersökning har inletts på grund av att folk dött i cancerköer. Men det beror på att man har haft problem i men också i hela Landstingssverige med att rekrytera rätt kompetens för att kunna utföra de operationer som krävs. Det behövs lite seriositet i den här debatten. Det är också därför som regeringen – utöver satsningen på standardiserade vårdförlopp och den generella höjningen av statsbidragen till landstingen – under den här mandatperioden har riktat särskilda medel för att få fler specialistutbildade sjuksköterskor och fler utbildade undersköterskor. Vi lägger nu även om läkarutbildningen och bygger ut den. Vi har dessutom skjutit till medel för att man ska kunna anställa mer personal, jobba med arbetsmiljön och göra det attraktivt att arbeta i Landstingssverige. Det är med rätt personal och med ordning och reda i cancervården som människor kommer att uppleva både en god kvalitet och kortare köer. Det gör att vi långsiktigt kommer att klara av cancerutmaningen i . Vi står inför en situation där medellivslängden ökar väldigt snabbt. Till 2040 kommer det att ske en dubblering av antalet cancerfall i . Då tycker jag att det är viktigt att vi har långsiktighet från politikens håll. 21 BORIANA (M): Självklart ska vi vara seriösa i debatten och hålla oss till den konkreta frågan och inte tala om till exempel skatterna i . Det finns för övrigt ingenting som heter statliga pengar. Det finns bara skattebetalarnas pengar. Jag går åter till frågan om standardiserade vårdförlopp. Standardiserade vårdförlopp är en metod för att säkerställa kvalitet och en enhetlig behandlingsprocess för patienten. Målet är att av cancerpatienterna ska utredas och behandlas i enlighet med det standardiserade vårdförloppet. Vet ministern vad måluppfyllelsen för patienter med prostatacancer är i till exempel , som vi precis nämnde? Det är en enormt stor skillnad mellan och . Situationen är densamma för andra relativt vanliga former av cancer som bröstcancer, tjock- och ändtarmscancer och testikelcancer. Där är måluppfyllelsen , och köerna ökar ständigt. Vi kan tala om brutna löften. talade om vårdkontrakt och ökat inflytande för patienterna. Ni gick till val på att individen ska kunna påverka och ha information om hela vårdkedjan: besök, undersökningar, remisser och allt. Många som har drabbats av prostatacancer upplever att de inte har något inflytande alls. Innan diagnostisering har skett tar man inte deras oro på allvar. Vissa har till och med vägrats tester. Det finns klagomål om att om prostatacancer är skriven på ett sådant sätt att den som läser den uppfattar att det är fler nackdelar än fördelar med att testa sig. fattade beslut om att allmänna tester för prostatacancer inte ska införas. För en lekman är det omöjligt att värdera det beslutet. Men när professorer och andra sakkunniga inom området ifrågasätter att bara resonerar om så kallade PSA-tester när det finns andra tester som är säkrare och ger färre biverkningar är det lätt för en patient att bli ännu mer orolig och förvirrad. Det är exempel på konkreta åtgärder som man skulle kunna vidta. Jag hoppas verkligen att ministern i sitt följande svar konkretiserar sig och inte svävar över en massa andra områden som arbetskamrater och arbetsmiljö. Det är väldigt viktiga områden. Men diskussionen handlar just om behandlingen av prostatacancer i rätt tid. 22 (S): Det kan tyckas att diskussionen om hur många arbetskamrater man har, arbetsmiljön, arbetsvillkor och löner inte hör hemma här. Men den gör faktiskt det. Vi kan se att det är många som jobbar inom vården som blir sjukskrivna på grund av tuff arbetsbelastning och tuffa villkor. Det är, med tanke på de behov vi har framöver, tyvärr alltför få som känner att det är ett framtidsyrke. Det nämndes inte minst att vi kommer att få fler äldre och dubbelt så många cancerfall. Vi behöver mer personal, och då måste det vara ett framtidsyrke. Vi har landsting som känner att resurserna inte är huvudproblemet, även om det ofta är ett mycket stort problem, utan brist på personal. Har man inte tillgång till rätt kompetens tvingas man ställa in operationer och andra behandlingar, och då blir det långa köer. Därför hör frågan hemma i denna debatt. Just cancervården är till stor del specialistvård, och då krävs det specialistkompetens. Då måste vi se till att vi har den kompetensen genom att ha fler utbildningsplatser, något som regeringen satsar på, och genom satsningar på arbetsmiljö, arbetsvillkor och löner. Det går hand i hand. Det finns ingen motsättning mellan att förbättra villkoren för personalen och utbilda fler och att satsa mer resurser på sjukvården. Regeringen gör verkligen sin del genom generella statsbidrag till landstingen men även speciella satsningar på olika områden. Det gäller inte minst standardiserade vårdförlopp för cancervården. Men regionerna måste också göra sin del. Som jag nämnde är det i avgörande att vi har både brist på kompetens och brist på resurser. Vi behöver en skattehöjning, och vi behöver också mer personal. Det är viktigt vad regeringen gör, men måste också göra sitt till. 23 Socialminister (S): Jag ska först ta de frågor som Boriana inte ansåg hörde hemma i den här debatten. Man kan konstatera att hade i kunnat genomföra den skattehöjning som krävdes för att kunna höja kvaliteten i hälso- och sjukvården och korta köerna hade det nog också hjälpt prostatacancerpatienterna där. Men det har de borgerliga partierna tillsammans med konsekvent motsatt sig under hela mandatperioden. Det får konsekvenser, för man kan inte trolla med knäna. I den andra delen måste jag verkligen säga att frågan om personal är helt central inte bara för cancervården utan för all hälso- och sjukvård i . Behoven i den svenska hälso- och sjukvården ökar exponentiellt. Det kommer att vara 300 000 fler 70-plus . Det kommer att vara 300 000 fler barn i . Vi ser att med den snabbt åldrande befolkningen ökar till exempel de kroniska diagnoserna och inte minst cancer. Det innebär att framtiden när det gäller den svenska hälso- och sjukvården kommer att handla om stora satsningar för vilken regering som än sitter. Men det är klart att om man i stället prioriterar skattesänkningar och avlövar den svenska hälso- och sjukvården resurser kommer vi inte att klara de utmaningarna. Ska vi prata om personal kopplat till cancervården kan man inte genomföra några canceroperationer eller prostatacanceroperationer om det inte finns några operationssjuksköterskor, narkossjuksköterskor eller specialistläkare. Det är ett av de grundläggande problemen och en av orsakerna till att köerna ökar. Det är en av orsakerna till varför den här regeringen det första den gjorde lade om politiken. Faktum är att när vi tillträdde hade sjukskrivningarna i ökat . De som toppar den statistiken är just vårdens och omsorgens personal. Det är de som vi behöver bäst i takt med att behoven ökar. Vi kan konstatera att det är en helt ohållbar situation att tro att man kan fortsätta med en politik som inte utgår från att utbilda fler eller för den delen satsa på att se till att vi får mer drägliga arbetsvillkor så att människor orkar arbeta i hälso- och sjukvården utan att bli sjukskrivna. Annars går det inte ihop, och då kommer vi inte att kunna leverera någon god hälso‑ och sjukvård. När det handlar om screening av prostatacancer, som Boriana var inne på, är det inte vi politiker som ska tala om vilka medicinska metoder som ska användas i hälso- och sjukvården. Det ska experter, proffs, vetenskap och beprövad erfarenhet avgöra. Det är därför har det uppdraget. Den dagen säger att nu har vi en tillräckligt bra metod för att screena prostatacancer kommer den här regeringen att vara den första att se till att införa det. Det har jag också varit tydlig med. Men vi kommer inte att införa metoder som inte står bakom. Det kan vi inte göra. kan man konstatera att när det gäller de standardiserade vårdförloppen är det extremt konkret. Det innebär tillgång till bland annat kontaktsjuksköterskor, stöd till primärvården och stöd till både profession och patientorganisationer. Jag tillbringade delar av i rådslag med patientorganisationer inom cancervården, profession från cancervården och forskare. De står enhälligt bakom de standardiserade vårdförloppen som en av de viktigaste metoderna för att förbättra kvalitet, korta väntetider och skapa en jämlik cancervård. Vi ska ha en seriös debatt i de frågorna. 24 BORIANA (M): Fru talman, socialministern och ! Skattehöjningar är inget universellt recept – tvärtom. Ni har höjt skatterna med 44 miljarder, och vårdköerna har fördubblats. Ni socialdemokrater är över huvud taget väldigt bra på att gå i opposition mot er själva. När ni har regeringsmakten och det är något som inte fungerar är det alltid den föregående regeringens fel. Ni erkänner aldrig era tillkortakommanden. Ni lockar alltid med nya löften: Under nästa mandatperiod kommer sjukvårdsköerna att försvinna. Prostatacancerpatienterna kommer att få vård , och ni kommer att satsa på personalen. Allting kommer att ske nästa mandatperiod. Men ni har makten nu! Gör någonting nu! 2 400 män dör i prostatacancer . 25 Socialminister (S): Att göra någonting nu – det är precis vad vi har gjort när vi på riktigt har tagit tag i de problem som den svenska hälso- och sjukvården långsiktigt står inför. Vi har utbildat ungefär 3 000 fler som kan jobba inom hälso- och sjukvården. Vi har satsat på personalen, lagt om politiken och infört de standardiserade vårdförloppen. Vi har infört 18 sådana , och de börjar visa goda resultat. Det är konkret, och det är att göra något. Det kommer att betyda jättemycket för de patienter som drabbas av cancer. Jag tänker inte stå här och ägna mig åt popcornpolitik och säga att vi kan lösa cancervårdens utmaningar , för det finns det ingen som kan göra. Det handlar om att även politiker 2018 måste våga säga: Vi lägger om det här, och det kommer att ta tid. Men vi ser redan resultat, och det ska bli ännu bättre. Vi har ökat resurserna till landstingen med 13 miljarder. Det är inte att göra ingenting. Pengar löser inte allting, och därför underbygger vi detta med metodförändringar och med standardiserade vårdförlopp. Vi utbildar mer personal och ser till att man får fler händer i vården. Men jag tänker som sagt inte stå här och säga att det är någon quick fix. Ingen borde behöva vänta en enda dag för länge på sin canceroperation oavsett vem det är som styr det landsting man bor i. Det är min målsättning att man ska slippa det. Detta är jag som nationell minister och ansvarig för frågorna beredd att stötta landstingen i oavsett om det är moderater eller socialdemokrater som styr. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:416 om bristen på tandläkare 26 Socialminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med de problem som finns för att få fler tandläkare att kunna utöva sitt yrke i . lyfter bland annat att det råder brist på tandläkare i . En åtgärd skulle enligt kunna vara att kompetensen hos tandläkare med utländsk examen, bland andra personer med polsk tandläkarexamen och personer som har tandläkarutbildning från länder utanför EU och EES, nyttjas bättre. Legitimation är en garanti för en viss kunskapsnivå och lämplighet att utöva ett yrke. För yrken inom hälso- och sjukvården är det som ansvarar för att endast de som uppfyller kraven för att få legitimation ska få legitimation. Det innebär bland annat att myndigheten ska pröva om de krav på kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som ställs för att erhålla en svensk legitimation som tandläkare uppfylls oavsett från vilket land den sökande har sin utbildning. För den som har en tandläkarutbildning från ett land utanför EU finns tre sätt att erhålla en svensk legitimation. Ett sätt är att ansöka till ordinarie tandläkarutbildning vid ett lärosäte med tillstånd att utfärda tandläkarexamen och erhålla en svensk tandläkarexamen. Ett annat sätt är att läsa en kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk tandläkarutbildning vid högskola. Det tredje sättet är att gå via process för kunskapsprov. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en kraftig utökning av medlen till kompletterande utbildning. Med anledning av satsningen beslutade regeringen om uppdrag till flera högskolor att planera för och bygga upp kompletterande utbildningar. Bland andra fick , nuvarande universitet, i uppdrag att bygga upp en kompletterande tandläkarutbildning. har , och möjlighet att med särskilda medel anordna kompletterande utbildning för personer med utländsk tandläkarutbildning. Utbildningens dimensionering baseras på lärosätenas underlag och bedömningar. har utarbetat en process för kunskapsprov som ska säkra att den sökande uppfyller de krav som ställs för att beviljas svensk tandläkarlegitimation. Myndigheten granskar först den sökandes tandläkarutbildning för att utreda om den är jämförbar med den svenska. Om den sökandes tandläkarutbildning bedöms som jämförbar gör sökanden ett kunskapsprov som består av en teoretisk och en praktisk del. Enligt uppgifter från arbetar myndigheten i nära dialog med KI för att effektivisera processen för kunskapsprovet. De satsningar som regeringen har gjort på kompletterande utbildningar för legitimerad vårdpersonal, så kallade snabbspår, omfattar i praktiken nu även tandläkare. Snabbspåret ska förbereda tandläkarna för kunskapsprov och svensk tandläkarlegitimation. legitimerades 45 tandläkare med utbildning utanför EU att jämföras med 2016, då antalet var 42. Regeringen har tidigare tillfört permanenta medel till förvaltningsanslag för att effektivisera handläggningen av legitimationer för hälso- och sjukvårdsutbildad personal. har handläggningstiderna kortats betydligt, från 16 månader . har utökat antalet kunskapsprov så att myndigheten kan erbjuda kunskapsprov för samtliga 21 yrken med legitimationskrav inom hälso- och sjukvården. För personer med utbildning inom EU finns EU-rättsliga bestämmelser som möjliggör automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer som en sökande förvärvat i ett annat land. Det har uppkommit en situation där personer som har studerat och erhållit tandläkarexamen i inte beviljas svensk tandläkarlegitimation på grund av att kräver att man ska kunna polska för att kunna genomföra praktisk tjänstgöring. Personer som inte behärskar polska kan därmed inte få det behörighetsbevis som krävs enligt yrkeskvalifikationsdirektivet och kan då inte heller beviljas tandläkarlegitimation i . har mot denna bakgrund avslagit ansökningar om svensk tandläkarlegitimation. avslag har prövats av Förvaltningsrätten i , som gör samma bedömning som . Regeringen planerar att ge i uppdrag att utreda hur den uppkomna situationen på ett långsiktigt och hållbart sätt kan åtgärdas. De problem som lyfts fram av är alltså kända för regeringen.