prot · H60916 · 2018-11-14 00:00:00 — Om det hade varit en lagstiftning i stället hade det här systemet varit mer stabilt. Därför yrkar jag bifall till Liberalernas reservation i det här betänkandet. Jag är övertygad om att betydelsen av public service har ökat. I ett alltmer polariserat samhällsklimat är det helt centralt för demokratin att vi har fungerande medier och att det finns medier som har till uppgift att stå för opartiskhet och saklighet. Vi ser i länder i vår närhet att utvecklingen går åt ett håll som jag tycker är väldigt oroande och att den politiska ledningen där försöker ta makten över public service och styra innehållet i en viss riktning. Jag ser att det finns krafter som vill skjuta fram de positionerna i allt fler länder i , och jag tycker att det är väldigt oroande. Att vi nu förändrar finansieringssystemet och dessutom ytterligare stärker oberoendet för public service är en mycket viktig fråga för demokratin på lång sikt. Jag är glad att stora delar av utskottet genomför detta tillsammans och att vi har en bred majoritet i riksdag för de förändringar som vi gör. Det är en vinst i sig att vi har breda överenskommelser kring spelreglerna för public service. Med detta, fru talman, yrkar jag som sagt bifall endast till den reservation som Liberalerna har i betänkandet. 16 LAWEN REDAR (S): Det krävs en internationell utblick för att förstå den allmänna oron för vad som händer med public service. Jag vill nämna några exempel. För sedan beslutade den danska högerregeringen att skära ned på anslag . Sparkravet kommer ursprungligen från systerparti , som hade yrkat på ett ännu högre sparkrav om . Drygt 400 medarbetare har fått gå, kulturredaktören har fått gå och de svåraste nedskärningarna har omfattat områdena kultur och sport. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Att uppdraget ska smalnas av och att public service inom begränsade områden ska konkurrera med kommersiella medier är skrivningar man faktiskt kan känna igen från den allmänna svenska public service-debatten. Men oavsett hur man formulerar sig är det här en politik som främst är till gagn för de vinstdrivande mediebolagen. Nedskärningar av programutbud som avser kultur, sport och idrott inom ramen för public service kommer främst att drabba ekonomiskt svagare medborgares möjligheter att få ta del av ett bredare, kvalitativt och oberoende programutbud. Jag vill nämna ett annat exempel, och det är . Där diskuteras omfattande anslagssänkningar som den politiska viljan att lägga sig i programverksamheten har accentuerats. Det hela gick så långt att public service-bolagens chefer öppet publicerade ett brev till regeringen om de upprepade försöken att direkt och indirekt utöva inflytande över programmen. Den skarpa kritiken handlade förstås om ett oberoende som håller på att urholkas. Ett tredje exempel är vårt grannland . Där har man faktiskt ett grundlagsskyddat public service, men man har inte kunnat skydda YLE-skatten. Kortsiktiga politiska intressen har kommit att påverka de ekonomiska förutsättningarna, och sedan lagändringen 2017 är det politiker som bestämmer public services strategi. Alla de här exemplen går tvärs emot de tre principer som lagt grunden för public services verksamhet i sedan den första radiosändningen 1925. Staten ska garantera den underliggande infrastrukturen genom att anlägga, äga och driva det nät som behövs för radio- och tv-sändningar. Programverksamheten ska bedrivas av fristående programbolag som omfattas av krav på saklighet och opartiskhet vid urvalet av vilka program som ska sändas. Programbolagens verksamhet ska finansieras av användarna själva och inte av staten direkt eller genom kommersiella intäkter. Men det händer någonting, fru talman. Det sker snabba förändringar i det globala medielandskap som vi nu faktiskt har fått. Globaliseringen och digitaliseringen äventyrar de kommersiella mediernas affärsmodeller eftersom annonspengar följer nätjättar, vilket också har visat sig drabba kvalitetsjournalistiken. En annan fråga av stor betydelse är informationsintaget. Bearbetningen av användardata som används för att förutsäga vilken information vi vill ha har också kommit att påverka vilken information vi de facto får. Att flödena blir personliga och ensidiga riskerar att minska bredden av den information som vi faktiskt får ta del av. När vi söker information på de globala sökmotorerna tror fortfarande många av oss att vi inhämtat en ofiltrerad bild av verkligheten medan vi i själva verket har fått ett specifikt utfall. Faran ligger i att vi i allt mindre utsträckning delar samma verklighetsbild av fakta och händelseförlopp. I stället ser vi en utveckling av desinformation, kunskapsklyftor och polarisering. Därför är också tillgången till ett brett och oberoende programinnehåll en fråga om demokrati. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Den globala konkurrensutsatta mediemarknaden har bidragit till väsentliga strukturförändringar även i det svenska medielandskapet. Allt färre använder traditionella medier och koncentrerar sitt dagliga intag till sociala medier. Det linjära tv-tittandet har minskat , och allt färre använder sig av en fast tv i hushållet. till att licensen utgår från innehavet av en tv-mottagare i hushållet, har det funnits ett behov av att utreda både oberoendet och finansieringsmodellen. tillsattes därför den parlamentariska public service-kommittén med representation från alla partier. Det ursprungliga uppdraget var att föreslå nödvändiga förändringar för att skapa goda förutsättningar för den verksamhet som bedrivs av programföretagen , och samt att lämna förslag på ett långsiktigt, hållbart och solidariskt finansieringssystem. lämnade kommittén sitt delbetänkande som är bakgrunden till regeringens proposition och dagens debatt. Vad vi nu föreslår, fru talman, är en ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det betyder att den tidigare licensen ska ersättas med en public service-avgift. Den ska vara individuell, och den ska betalas av alla som har fyllt och har en beskattningsbar inkomst. Finansieringsmodellen är solidarisk, vilket innebär att beloppet man betalar är avhängigt ens inkomstnivå. Utgångspunkten för förslaget är att programföretagen ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Det kräver ett finansieringssystem som är långsiktigt stabilt, som uppfattas som legitimt och som värnar oberoendet. Genom finansieringsmodellen avvecklas även Radiotjänst i , och ansvaret att ta in avgiften kommer att åläggas . I betänkandet föreslås också ett stärkt oberoende. Det var den nya finansieringsmodellen i kombination med långa sändningstillstånd som tillsammans skulle stärka oberoendet. Vi socialdemokrater förordar långa sändningstillstånd, mycket längre än vad , nu tillsammans med föreslår i utskottet. Vi menar, i likhet med remissyttrandena från , och UR, att längre tillståndsperioder stärker oberoendet. Vi menar även att ett sexårigt sändningstillstånd inte markerar i tillräckligt hög grad att vi går in i ett nytt finansieringssystem. Vad gäller vill man, trots att man har deltagit i den parlamentariska utredningen och undertecknat slutbetänkandet, yrka avslag på hela propositionen. Beskedet man lämnar gör mig oroad. Vad det innebär för ett budgetsamarbete för den som vill bilda regering nu är ett orosmoment. Det är fortfarande ett stort frågetecken för mig. Kanske får vi ett visst förtydligande i anförandet . Avslutningsvis är det, enligt mig, ett styrkebesked att alla partier har deltagit i den parlamentariska utredningen och att alla partier utom har kunnat kompromissa i de mest väsentliga frågorna. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service gör med förslaget i det här betänkandet ett avsteg från många av de andra europeiska länderna genom att vi värnar oberoendet för public service som ska få en stark och ny finansieringsmodell. Med det sagt ställer jag mig bakom förslaget i betänkandet. Men jag yrkar på ett starkare oberoende än det som framgår. Därför ställer jag mig bakom reservation 2. 17 (M): Jag vill inleda mitt anförande med att yrka bifall till reservationerna 4, 5, 10, 11 och 12. Om public services, eller statligt ägda och finansierade mediers, vara eller icke-vara finns det en åsiktsskala. Den sträcker sig alltifrån att public service bör vara det allenarådande utbudet för mediekonsumenterna, det vill säga att kommersiella tv- och radiokanaler inte bör tillåtas, till att public service inte behövs, det vill säga att utbudet av medier helt ska bygga på kommersiell intäktsfinansiering. Inom finns det inget stöd för den förstnämnda åsiktsinriktningen. Det kan jag nästan ta gift på. Men det finns röster för det senare alternativet, även om majoriteten ser värdet av att public service genom sitt journalistiska arbete bidrar till en bredd. Det avser det programmässiga innehållet, en spegling av förhållandena i hela landet samt den variation som finns i befolkningen. Det behövs särskilt i av desinformation, fake news och säkerhetspolitisk oro. Just omfattning, innehåll, oberoende och ägarstyrning hade också varit den korrekta och naturliga första ansatsen för att i kammaren debattera public services framtida utformning. Därefter skulle man kunna debattera hur det ska finansieras. Regeringen har valt att göra tvärtom, att kasta in jästen efter degen. Det har mött berättigad kritik från flera håll, vilket också vi moderater har instämt i. En samlad process för såväl finansiering som reglering av public service i ett helhetsperspektiv hade varit önskvärd. Men det har inte funnits majoritet för denna hållning. är ett ansvarstagande parti, och public service är en alldeles för viktig fråga för att vi ska ställa oss bredvid med armarna i kors och inte vara en bidragande part i påverkan. Vi ser dock fram emot den kommande propositionen som tar upp det som inte tas upp , det vill säga det som är utöver finansieringen. går jag vidare till ärendet. Finansieringen av public service genom radio- och tv-avgiften har länge varit omdiskuterad. Modellen står inför många och stora utmaningar. För har följande ståndpunkter varit viktiga i den här processen:  Ny teknikutveckling innebär nya möjligheter och ställer nya krav.  Public service ska fokusera på sin kärnverksamhet.  Konkurrensen på mediemarknaden måste värnas.  Ekonomin ska vara stram, och sponsringen behöver minskas. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service  Granskningen måste stärkas, särskilt vad avser saklighet och opartiskhet.  En medieetisk prövning behöver införas. Jag förlitade mig på att , som är ordförande i kulturutskottet, skulle beskriva ärendets detaljer. Det fick jag självklart rätt i. Det som jag därför tänker ta upp vidare i mitt anförande är reservationer i detta betänkande. Det finns efter överläggningarna en majoritet för det som Alliansen och har framfört om sändningsperiodernas längd. Utredningen har föreslagit att sändningsperioderna ska vara till en början och . Regeringen framförde i sin proposition att den första sändningsperioden ska vara . har inte delat regeringens bedömning på grund av att det är ett snabbt föränderligt landskap, och vi anser att är . Om vi blickar tillbaka på vad som har hänt inom teknikutvecklingen finns det anledning att tänka sig att teknikutvecklingen kommer att ske i ett allt högre tempo. Remissinstanserna i utredningen anser också att en snabbt föränderlig mediemarknad är en försvårande omständighet just när det gäller längden på tillståndsperioderna. Vi och likaså majoriteten i utskottet föreslår att det ska vara till en början och . Jag går vidare till justering av avgiftens storlek. Enligt förslaget ska avgiften fastställas till av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I propositionen anges att public service-avgiften inte får finansiera annan verksamhet än radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och den verksamhet som är direkt knuten till den. För är detta centralt, liksom att man i samband med sändningstillstånden fastställer hur stor medelstilldelningen till bolagen ska vara. har medelstilldelningen räknats upp för att skapa stabila ekonomiska förutsättningar som man har ett tryck på bolagen att effektivisera sina verksamheter. I propositionen anför regeringen att avgiftsintäkterna sannolikt kommer att öka i en snabbare takt, dels till följd av årliga höjningar av inkomstbasbeloppet, dels eftersom antalet personer med beskattningsbar förvärvsinkomst förväntas öka. Som det anges i propositionen finns det en möjlighet att det byggs upp ett överskott på public service-kontot, givet att intäkterna överstiger medelstilldelningen. Det förs ett resonemang vad gäller avgifternas storlek och att det skulle behöva justeras. Det instämmer i. Vi tycker därför att det bör kompletteras med en större automatik för att undvika att dessa stora överskott byggs upp. Översynen bör inte heller bara ske i samband med att nya sändningstillstånd ges. Det bör göras en årlig balansering. reserverar sig också nu när Radiotjänst i läggs ned. För den kontrolluppgift som Radiotjänst har haft, och som försvinner i och med avskaffandet av tv-licensen, har skattebetalarna avsatt en del av radio- och tv-avgiften. Det bör vara rimligt att dessa medel återgår till avgiftsbetalarna. Det kan därmed bidra till en sänkning av avgifterna. Jag går vidare till intäkter från sponsring. En av grundförutsättningarna för public service är att man ska vara oberoende av såväl politisk som kommersiell påverkan. Grundprincipen för sändningstillstånden är därför att bolagen inte får sända reklam och sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit bolaget direkt. Däremot finns det ett undantag om att det får förekomma vid högst 20 evenemang . Det kan låta som lite i sammanhanget. Men vid de sportevenemangen är det återupprepade reklaminslag. Det kan omfatta så många som 500–600 när de räknas samman. Vi menar att principerna ska gälla och att sponsringen därför kraftigt bör begränsas och endast ske i undantagsfall. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Vidare bör en obligatorisk medieetisk granskning bli mer tillgänglig och professionell. Den som känner sig misskrediterad och felaktigt citerad i nyhetsrapportering kan anmäla det till . Men om publiceringen har skett på nätet är det inte alltid möjligt. har det kommit ett förslag för ett nytt medieetiskt system. Det är viktigt att det är självreglerande på samma sätt som det pressetiska systemet. Det är också viktigt att public service-bolagen ingår i ett sådant system. Vi menar att det bör fastslås att public service-bolagen ska underställas en medieetisk granskning även om det är upp till branschens parter att komma överens om hur ett sådant system ska utformas. Avslutningsvis när det gäller verksamhet: finns ju till för att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Enligt sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i radio och tv. Vi menar att den här verksamheten också måste präglas av offentlighet och tydlighet, det vill säga att större och högre krav behöver ställas på att de beslut som meddelar ska vara motiverade. behöver också få fler sanktionsmöjligheter. Det bör till exempel övervägas om ska kunna ålägga programföretag som bryter mot sändningstillståndet en särskild avgift. kan nämnden ansöka hos Förvaltningsrätten i om att ett programföretag ska betala en särskild avgift. Det gäller dock endast vid överträdelse av reglerna om otillbörligt gynnande reklam och sponsring. Mot bakgrund av det som anförts bör regeringen säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att även utveckla uppdrag. En ny regering kommer att behöva adressera denna fråga skyndsamt, och vi tänker tillse att det sker. 18 (SD): debatterar vi den nya finansieringsformen för public service. Om ungefär går vi från en tv-avgift till en public service-skatt. Jag ska redogöra för syn och ståndpunkt i ämnet. Jag vill först yrka bifall till reservationerna 1 och 6. Jag vill även föra till protokollet att vi har ett särskilt yttrande under punkt 2. Jag kommer förmodligen att överskrida min talartid . påbörjades en utredning som skulle utmynna i förslag till ett nytt sändningstillstånd, till en ny avgift och till hur public service framöver ska arbeta. Redan då kritiserade vi regeringen för att man inte hade påbörjat utredningen tidigare. En mandatperiod är . Det går inte att trolla med tiden, oavsett om man är minister eller ej. Det är tråkigt att man inte lyssnade på oss. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service I stället fick vi slutbetänkandet och propositionen kom kort därpå. Om vi talar klarspråk har det varit ett ganska tajt schema för att få till ett förslag som vi nu debatterar och ska besluta om. Till slut fick vi i alla fall en proposition, en proposition med förslag som vi i utredningen presenterade i vårt slutbetänkande, men det fanns även förslag som gick i motsatt riktning. Låt mig börja med sändningstillståndens övergångsperiod. Utredningens förslag var och därefter åttaåriga sändningstillstånd. I propositionen säger regeringen och därefter . Vi sverigedemokrater vill se så korta sändningstillstånd som möjligt. Vi lever i en medievärld som är i utveckling. Vi vet inte vilken teknik vi har om sex, åtta eller . Vi vill inte att public service-bolagen ska låsa sig fast från att göra förändringar. Public service-bolagen ska beakta den tekniska utvecklingen. Vi anser, med dagens snabba utvecklingsfas på teknikområdet, att det är strategiskt dumt att låsa sig fast i långa sändningstillstånd. Argumenten som presenteras är att man vill säkerställa oberoendet genom långa sändningstillstånd. Vi menar att det finns andra sett att säkra oberoendet på och förlänga armlängds-avstånd-principen. Några av dem kommer jag att presentera . Har man två saker att välja mellan, en övergångsperiod på tio eller , så väljer vi det kortaste helt i linje med vår politik. Jag kan förstå att regeringspartierna blir bittra när vi i oppositionen får igenom ett tillkännagivande, men då borde man ha lyssnat på utredningens förslag från första början. Public service har fått en hel del kritik för att inte vara tillräckligt saklig, inte tillräckligt oberoende och att vara för kommersiell. En del av kritiken är befogad, en annan del kan man ifrågasätta. Oavsett om kritiken är befogad eller ej så är det viktigt att bolagen frågar sig själva: Varför förs den här kritiken och debatten fram? Varför ifrågasätter man vårt oberoende och vår saklighet? Kan vi förändra vårt sätt att arbeta på? Det är den viktigaste frågan att ställa sig. Vi hade, av den anledningen, önskat att man även under utredningens gång utredde uppdrag som vi även hade kunnat ta ställning till. motionerat om att tillsätta ett vetenskapligt råd. Vi föreslår att det, åtminstone vad gäller public services nyhets- och faktaförmedling, ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar saklighet och informationskorrekthet i de fall en anmälan gjorts. Detta skulle kunna göras genom att , eller ett specialinriktat organ, sätter samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera anmälda programs eller reportages saklighet. Det är av största vikt att public service-bolagen känner vid och förstår vad de anmälningar som kommer in handlar om för att inte bolagen ska hamna i samma situation igen. Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Publiken som tar del av innehållet ska känna och ha förtroende för public service-bolagen. Det är så vi upprätthåller förtroendet mellan producenter och konsumenter. En annan sak som vi vill komma åt är att saklighet och oberoende ska säkerställas i högre grad. Jag ska inte gå in i detalj i den här debatten om det, men jag hänvisar till vår public service-motion. I slutet av utredningens uppdrag behandlade vi förhandsprövningen. Förhandsprövningen har aldrig tillämpats i . Den går ut på att nya uppdrag eller andra tjänster av större betydelse ska anmälas till regeringen i förväg för godkännande. Anmälan ska även rapporteras till Myndigheten för press, radio och tv, som i sin tur utreder och godkänner den nya tjänstens allmänna värde och marknadspåverkan. Vi ställer oss skeptiska till om det är politikers och särskilt regeringens uppdrag att avgöra om public service-bolagen ska få lov att starta nya tjänster eller inte. Skiljelinjen mellan censur och politisk styrning från regeringen är hårfin i det här avseendet. Oberoendet har, som sagt, varit en het debatt. Det kommer min kollega att prata mer ingående om i sitt anförande. Därför kommer jag inte att nämna det mer än vad jag har gjort hitintills. Jag menar att när vi nu inrättar ett nytt finansieringssystem måste det ha så hög tillit och tilltro som möjligt. Det handlar om respekt för vad våra gemensamma resurser ska finansiera. När möjligheten att välja bort något försvinner ökar därmed incitamentet än mer för att säkerställa legitimiteten för det nya finansieringssystemet, för en ny public service-skatt. Med anledning av allt det som jag har nämnt finns det för många frågetecken och klargöranden som måste redas ut innan vi kan ställa oss bakom det här lagförslaget om en ny finansiering. Därför föreslår vi att man ska påbörja en ny utredning som tar vid där den förra slutade och där man även utreder de förslag som vi har drivit här i och som vi är övertygade om skulle stärka oberoendet och förlänga armlängds-avstånd-principen. Det är fortfarande för många frågetecken och oklarheter för att vi ska kunna acceptera de lagändringar och de förslag som föreslås av regeringen. Förslag till hur man ska komma till rätta med den kritik som framförs har uteblivit. har man, om man hade velat, kunnat arbeta fram förslag som hade kunnat presenteras i propositionen. Jag tolkar det som att regeringen är nöjd med den kritik som framförts sedan slutbetänkandet offentliggjordes och därmed inte ville förändra och höja den folkliga förankringen när den skrev propositionen. Dessutom vill jag tillägga att det är en märklig inställning till demokratin när man inte vill utreda eller pröva sändningstillstånden mer kontinuerligt än det som föreslås. Jag yrkar därför som sagt avslag på propositionen och yrkar i stället bifall till reservation 1 samt till reservation 6, som handlar om att påbörja en ny utredning. 19 (L) replik: I reservation nr 1 konstateras att det fortsatt finns höga förtroendesiffror för public service. Jag har bara en kort fråga om det: Vilken bedömning gör av detta faktum? 20 (SD) replik: Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Ja, det finns ett högt förtroende för public service, framför allt om man jämför med de kommersiella medierna. Det gäller inte minst i den pågående debatten om fake news och vad som är korrekta fakta och inte. Vi ser dock att oberoendet behöver stärkas ännu mer för att de som fortfarande inte är övertygade om vad public service ska göra och inte göra ska få ökat förtroende. Allt detta hänger ihop. Public service ska ju finnas för att man ska kunna lita på det som sägs i SVT, och UR. Det är därför vi har public service. Om man inte har förtroende för den kan man lika gärna lägga ned allt. Detta är dock ingenting vi vill. Vi vill stärka de redan höga förtroendesiffrorna ännu mer. Det är därför som vi har förslag om en ny utredning och därför yrkar vi avslag på propositionen. Frågan är varför övriga partier inte vill höja de redan höga förtroendesiffrorna ännu mer. 21 (L) replik: Det vill vi, och därför finns det en bred enighet i parlamentet om att göra vissa förändringar för att stärka oberoendet. Jag noterade att i sitt anförande nu sa att man ska stärka oberoendet för att höja förtroendet och att man genom att stärka oberoendet ökar förtroendet för public service. Så sa hon i svaret.