prot · H60931 · 2018-12-17 00:00:00 — Utifrån övergångsbudgetens förslag behöver nu nämligen mer läggas än vad Försvarsmakten begärde . Det är också intressant att notera att stöder ett förslag som är betydligt lägre än vad man har sagt och även yrkat på här i kammaren och dessutom motionerat om. Det är intressant att se hur snabbt det svänger. Vi har ett ansvar i försvarsgruppen och i de partier som har ingått överenskommelsen . Vi är överens om att vårda den överenskommelsen. Alla partierna – fem vid det tillfället, och fyra – har att följa upp genomförandet. Detta kräver resurser. Jag kan tänka mig att vi ser nya förutsättningar , när förutsättningarna presenteras. Detta är också en erfarenhet vi bär med oss: hur snabbt det ändras. Vi får förutsättningarna , och sedan ändras de inför kommande år. Därför är också analys och rekommendationer viktiga att jobba vidare med, för att se hur vi på bästa sätt kan förvalta de medel som anslås. Behoven inom försvarsområdet är väldigt stora. Vi behöver en personalrekrytering och en personalförsörjning som fungerar . Vi behöver se till att materielen finns, i nuvarande organisation men också i en kommande större. Officersrekryteringen är en oerhört viktig fråga att arbeta med. Försvar och samhällets krisberedskap Vi måste också se över vilka värden som finns runt om i landet i form av infrastruktur som en gång har byggts för militära ändamål. Detta är oerhört viktiga resurser som vi nu kan ta vara på i kommande försvarsplanering och nyttja tillsammans i militär–civil samverkan för att stärka försvarsförmågan ytterligare i hela landet. Inte minst ser vi hur utvecklingen i kräver ökad uppmärksamhet i vår kammare och i vårt riksdagsarbete för att vi ska förstå vad som krävs , när klimatet förändras uppe i norr. Vi har oerhört stora behov på armésidan – på marksidan. Vi i betonar i vårt budgetförslag att detta kräver förmågeökning på alla områden. Inte minst behöver vi säkerställa att hemvärnet har de förutsättningar som krävs när det gäller det dagliga, materiel, mörkerseende och andra nödvändiga delar, men också en tydlig målsättning för framtiden. Under dessa år har vi medverkat till lite drygt 28 miljarder. Vi har valt att sitta kvar vid bordet och förhandla och åstadkomma uppgörelser. Vi ser att det är oerhört viktigt för säkerhetsarbetet och den försvarspolitiska trovärdigheten att vi gör breda överenskommelser, även med längre tidsperspektiv. Vi har sett att dessa kompletteringar har varit viktiga. Det är inte alltid man ser längre än till horisonten. Vi gjorde vår bedömning 2015, och sedan har vi kompletterat. gör vi ytterligare en bedömning, och det känns bra att få vara med och bidra till att ge förutsättningar för Försvarsmakten och totalförsvaret att ytterligare öka sin samlade förmåga när det handlar om vårt lands försvar. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 4 i betänkandet. 151 (SD) replik: Först vill jag be om ursäkt om jag svor. Jag tänker på kommentaren om varför vi stödde förslaget. Vi hade ju betydligt högre krav. Vi fick inte igenom våra egna krav – konstigt nog röstade inte kammaren på vårt förslag. Då fick vi ta det näst bästa alternativet. Det var detta det berodde på. Jag konstaterar också att detta inte hade gått igenom om inte och Liberalerna hade lagt ned sina röster. Det är lätt att säga: Vi har gått fram med en egen budget, men vi lägger ned rösterna. Ni visste ju att den här budgeten skulle gå igenom då. Det är det ena. Det andra är: Vad säger om det så kallade snabbspåret, som jag berättade om ? Och vad säger ni om det säkerhetspolitiska läget? Ni skriver om att det kräver en uppbyggnad av försvaret. Om det blir lugnare på andra sidan , ska ni då börja avveckla igen? Hur ser ni på detta? 152 (C) replik: förvånar mig ändå , när han lyfter vad som har skrivits i hans egen partimotion men ändå tydligt ställer sig bakom ett mycket lägre belopp. Det är första gången vi är på samma nivå när det handlar om försvarsanslag under de år som jag har varit med och debatterat försvarsfrågor. Försvar och samhällets krisberedskap kommer vi i Försvarsberedningen att göra en gemensam analys av säkerhetsläget. Vi har avsiktligt väntat till slutet av Försvarsberedningens arbete för att kunna få en så uppdaterad och relevant omvärldsbild som möjligt. En hel del är gjort. Vi gav slutsatser i delbetänkandet . Det finns inget som talar emot den bilden. Omvärldsläget fortsätter att förändras. Kriget i pågår fortsatt. Den militära upprustningen, inte minst i , fortsätter i hyfsat samma riktning som beslutat. Det är klart att den kommande våren är viktiga månader i Försvarsberedningens arbete för att man ska få ett underlag för rätt prioriteringar i förhållande till omvärldsläget och kunna sätta en tydlig målbild för försvarets verksamhet 2021–2025, också för personalrekrytering, som tar upp i sin frågeställning. Vi behöver en officersrekrytering som både tillgodoser behovet och också fungerar praktiskt. Vi kommer att diskutera också detta i Försvarsberedningens arbete . Där har både och vi övriga ledamöter i Försvarsberedningen chansen att komma med goda förslag med utgångspunkt i vad vi ser behövs för att få Försvarsmakten att växa , för det behöver ske. 153 (SD) replik: Jag tycker att arbetet i försvarsutskottet går väldigt bra. Det är konstruktiva och vänliga samtal, tycker jag. På det här sättet försöker jag trycka på några viktiga punkter som jag tycker att ni ska ta med er och tänka på. Det handlar om officersrekryteringen, snabbspåren, kommande luftvärnssystem och så vidare, som ni tankemässigt måste ta med er in i Försvarsberedningen, som väl kör igång igen. 154 (C) replik: Behovet av långsiktighet hör också ihop med officersrekryteringen och de modeller som vi behöver utveckla för detta i . För del strävar vi i Försvarsberedningens arbete att landa i minst det nordiska genomsnittet när det gäller resurser. Det gör vi för att vi ska klara att utbilda fler, anställa fler officerare och rekrytera fler till Försvarsmaktens olika delar. När det handlar om tidsperspektivet är vi absolut beredda att se över vad som behöver göras. finns det en sårbarhet när det gäller personalrekrytering och officersförsörjning. Detta måste finnas med i samma takt som vi nu växlar upp när det gäller försvarsförmågan och också diskuterar hur organisationen ska se ut i sin helhet och i olika delar. Det kan handla om kompletteringar och kanske också nyetableringar runt om i landet för att stärka försvarsförmågan för svensk del i dess helhet. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Kammaren biföll utskottets förslag. JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Anslag m.m. inom utgiftsområde 1) 2. res. 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:26 S, 59 M, 1 C, 1 V, 20 KD, 1 MP Avstod:63 S, 26 C, 22 V, 18 L, 12 MP Frånvarande:11 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 5 V, 2 KD, 2 L, 3 MP , , , , , , , , , Kadir Kasirga, , Serkan Köse, , , , , , Lawen Redar, , , och (alla S) samt (V) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2. res. 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:12 S, 59 M, 1 C, 1 V, 20 KD, 1 MP Avstod:76 S, 26 C, 22 V, 18 L, 12 MP Frånvarande:12 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 5 V, 2 KD, 2 L, 3 MP , , , , , , och (alla S) samt (V) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Punkt 2 (Bostadspolitiskt mål) 2. res. 1 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:66 S, 59 M, 54 SD, 27 C, 1 KD, 18 L, 8 MP Avstod:23 S, 19 KD, 5 MP Frånvarande:11 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 5 V, 2 KD, 2 L, 3 MP , , , , Kadir Kasirga, , , , , , , och (alla S) samt , , och (alla MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Konsumentpolitiskt mål) 2. res. 3 (SD) 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 27 C, 22 V, 20 KD, 18 L, 12 MP Avstod:3 S, 1 MP Frånvarande:11 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 2 KD, 2 L, 3 MP Kadir Kasirga och (båda S) samt (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Punkt 2 (befogenheter och verksamhet) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) Förberedande votering 1: 54 för res. 27 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 59 för res. 54 för res. Kammaren biträdde res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 23 V, 11 L, 13 MP 1:59 M, 2 SD Avstod:2 S, 51 SD, 27 C, 20 KD, 7 L Frånvarande:11 S, 11 M, 9 SD, 4 C, 5 V, 2 KD, 2 L, 3 MP (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. , Gulan Avci, , , , , , , , och (alla L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Stärkande av befogenheter) 2. res. 6 (M, C, KD, L) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 53 SD, 23 V, 13 MP 6:59 M, 27 C, 20 KD, 18 L Frånvarande:11 S, 11 M, 9 SD, 4 C, 5 V, 2 KD, 2 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Biståndsram och anslag inom utgiftsområde 7) 2. res. 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:7 S, 59 M, 20 KD Avstod:82 S, 27 C, 22 V, 18 L, 13 MP Frånvarande:11 S, 11 M, 9 SD, 4 C, 6 V, 2 KD, 2 L, 3 MP , , , , och (alla S) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 7) Försvar och samhällets krisberedskap (forts. FöU1) 155 (V): Ärade ledamöter, och hej till er som lyssnar och tittar! Försvar och samhällets krisberedskap Vi debatterar nu den del av budgeten som handlar om säkerhet, krisberedskap och försvar. Det ger mig såklart ett gyllene tillfälle att säga några ord om försvarspolitik. För är den militära alliansfriheten och neutraliteten de absolut viktigaste beståndsdelarna i försvars- och säkerhetspolitiken. Detta är så viktigt att jag kommer upprepa det varje gång som jag får tillfälle. säger ett tydligt nej till ett svenskt medlemskap i . Vi menar också att värdlandsavtalet mellan och Nato bör rivas upp. I stället för att närma oss en kärnvapenallians bör markera fredens betydelse genom att skriva under FN:s konvention mot kärnvapen. Vi kommer, tillsammans med de organisationer som driver dessa frågor, varje gång vi får möjlighet att påminna om och kräva att detta avtal skrivs under. För är det viktigt att försvar har en stark folklig förankring. De som deltar i försvarsarbetet ska representera hela befolkningen och ha olika bakgrund, kunskaper och erfarenheter. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att möta alla former av hot om de så är klimatrelaterade, kommer från desinformation eller från rasism och extremism. Värnplikten bör framöver innehålla även civila delar och stärka vår beredskap mot natur- och miljökatastrofer. Det är någonting som vi vet kommer att bli mer förekommande i klimatförändringarnas spår. är ett feministiskt parti. Kvinnors rättigheter och erfarenheter måste alltid ges stor plats även i försvarspolitiken. Kvinnor och barn är de som drabbas hårdast under och efter konflikter. Det är därför mycket glädjande att se och höra den senaste månadens alla reportage och diskussioner om kvinnors rättigheter i krig och konflikt med anledning av de mycket värdiga mottagarna av . Politik handlar om att prioritera. Utifrån våra olika ideologier och de olika ställningstaganden vi gör prioriterar vi utgifterna olika i den budget vi nu diskuterar. Som väljare handlar det sedan om att fundera på vad som är viktigast för en själv och sedan välja parti utifrån det. prioriterar alltid jämlikhet i alla beslut som vi fattar. Varje gång vi gör en budget funderar vi på hur vi kan få maximalt med jämlikhet i . På vägen dit fördelar vi resurser och pengar från dem som redan har till dem som behöver mer. Av var och en efter förmåga, åt var och en efter behov. Den budget som beslutade om är inte en budget som ger ökad jämlikhet. Det är i stället en budget som innebär nedskärningar i välfärden, en drastiskt försämrad miljö- och klimatbudget och skattesänkningar för dem som redan har stora inkomster. En sådan budget kan aldrig stå bakom. Det spelar roll hur vi prioriterar utgifterna när vi tar fram en budget. stödde i stället den övergångsbudget som övergångsregeringen hade lagt fram. Vi ser det som det mest logiska att den regering som vi kommer att få också får lägga fram en budget. deltar inte i budgetbeslutet, då vi anser att budgeten ska ses som en helhet. Men jag vill att kammaren noterar vårt särskilda yttrande, som vi har tillsammans med Socialdemokraterna och , där vi förklarar våra ställningstaganden ytterligare. Slutligen vill jag lyfta fram och yrka bifall till reservation nr 6 angående anskaffningen av medelräckviddigt luftvärn. anser att vi bör avvakta med detta köp så att en ordentlig analys av köpet och dess kostnader kan göras. Vi är också oroliga för att ett köp av systemet Patriot knyter oss närmare till och Nato, vilket vi i inte önskar. Försvar och samhällets krisberedskap 156 (KD): Jag vill börja med att i likhet med yrka bifall till och budgetförslag. Jag vill också yrka bifall till reservation 7 som gäller Försvarsmaktens bredare roll. Det vi diskuterar , försvaret och vår trygghet, är väldigt viktigt, för vad det ytterst handlar om är att kunna bygga upp ett försvar som kan försvara mot yttre hot. Det finns otroligt mycket godhet i världen. Men det finns också ondska, och behöver ett försvar som kan försvara oss. Därför är det mycket viktigt att stärka försvaret. Vi har ett speciellt läge här i eller framför allt vad gäller regeringen som är en övergångsregering och som har lagt fram ett budgetförslag, precis det som man skulle göra. Men vi kan konstatera att det saknar de viktiga tillskott som behövs. Därför är det glädjande att och budgetförslag nu ger de tillskott som behövs och fyller upp de behov som Försvarsmakten själv pekar på. Försvarsmakten har talat om vad det skulle få konsekvenser om man inte fick de tillskott som behövs, och det skulle få väldigt stora konsekvenser. Det hade betytt en rejäl neddragning av övningar, att man inte hade kunnat skaffa materiel, lastbilar, och det hade varit negativt för uppfyllande av förband. Därför är det viktigt att de här pengarna nu skjuts till. Vi aviserar att pengarna som krävs kommer in både 2020 och 2021. Vi har ett fortsatt allvarligt läge. Spänningen har ökat. angrep , och två av landets provinser är fortfarande ockuperade. Ockupationen av och det pågående anfallskriget mot visar att ser militära maktmedel som instrument för att nå politiska mål. Vi ser nu tydligt att det är ett ännu mer spänt och allvarligt läge med den ryska blockering som pågår just . kan inte komma ut och in med sina fartyg, och det finns besättningar som fortfarande sitter i arrest i . Tre ukrainska fartyg med fredliga avsikter blev hindrade av aggressiv rysk militär. Kriget i är intet nytt. Regelbundet dör människor i ett krig i igen. Och de proryska så kallade separatisterna är inget annat än Kremls förlängda arm. Den här konflikten har pågått . har över 6 000 människor dött mitt i . huvudstad ligger bort med flyg, och det finns en regering som har delar av landet i krig. Detta har skapat oro i , men jag tror att det också gör att många svenskar känner att det finns stora brister i vårt försvar som behöver rättas till. Det är därför som det är så viktigt att de här tillskotten sker. Det är värt att påminna om att vill att går med i Nato. Det är den försvarsgemenskap som står till buds och som vi har ett nära samarbete med. Vi är partner, och det är bra, men vi borde uppgradera oss till en fullvärdig medlem i Nato. Det skulle stärka tryggheten både för och för våra grannländer. behöver vi stärka vår egen armé. Där vill vi se en fördubbling, gå från dagens två brigader till fyra. Det förutsätter att antalet värnpliktiga ökas från dagens 4 000 till åtminstone 8 000. Försvar och samhällets krisberedskap Vi ser framför oss att det upprättas en brigad i Revinge i , en i och en i . Dessutom vill vi se förstärkta stridsgrupper här i och på . Därutöver ser vi framför oss en brigad norr om med uppgift att verka i övre alternativt i . När det gäller marinen är det väsentligt att det skapas närvaro på och att antalet fartyg utökas för att tillåta operationer på ostkusten och . Det är också viktigt att dagens fartyg moderniseras så att de kan uppträda i en modern stridsmiljö. Till exempel måste korvetterna utrustas med luftvärnsrobotar. Flygvapnet är förstås av yttersta vikt för . Där är det allra viktigaste att vi kan utöka bassystemet så att våra JAS-plan kan spridas och därmed inte bli bekämpade från marken. Det krävs också en utökad basorganisation för flygvapnet så att man kan använda reservflygplatser. Det är också viktigt att antalet JAS Gripen-plan inte minskar utan att vi behåller nivån på 100 plan. Då krävs det att vi använder de JAS Gripen C/D-plan vi har för överskådlig framtid. Det är också viktigt att flygflottiljerna utökas till fyra, vilket betyder att F 16 i utvecklas till en komplett flottilj. Jag vill påminna om det civila försvaret som ju har stora utmaningar. En av dessa är självförsörjningen av livsmedel som är på bottennivå, . Det betyder att här i till exempel klarar vi oss innan matvarorna är slut på hyllorna. I som helhet klarar vi oss kanske . Detta ska jämföras med exempelvis där man klarar sig . Här är det stora utmaningar som också gäller andra politikområden som jordbrukspolitiken. Det måste skapas ett livskraftigt lantbruk. Men vi måste också ha en fördelning som fungerar vid en kris eller i värsta fall ett krig, för det vill ju till att vi ser till att människor inte svälter ihjäl utan att det finns mat att tillgå. när det gäller frågan om en bredare roll för Försvarsmakten pekar vi på vikten av att Försvarsmakten kan hjälpa det civila samhället när resurserna inte räcker till. I reservationen pekar vi särskilt på vikten av att Försvarsmakten kan hjälpa till vid bränder. 157 (S) replik: Jag delar engagemang och ambitioner för att stärka förutsättningarna för det svenska totalförsvaret. Jag var själv en del av försvarsutskottet och var med och drev på för att stärka de ekonomiska ramarna bland annat för Försvarsmakten. Jag uppskattar verkligen att var med och träffade den breda försvarsöverenskommelsen 2015. Vad jag däremot inte förstår är utvecklingen . lämnade den breda uppgörelsen , och partiet har därefter drivit iväg någon helt annanstans. I tal efter tal och tidningsartikel efter tidningsartikel är budskapet att försvaret måste få rejäla tillskott och att måste nå den allmänt vedertagna och så ofta använda nivån på av bnp när det gäller försvarets budget. Döm om min förvåning när jag fick ta del av kommittémotion. Försvarsmaktens äskande på rejäla tillskott 2019–2021 möts av med, tro det eller ej, 0,871 miljarder. Jag säger det igen: 0,871 miljarder – eller 0,871 miljarder att lägga till de drygt 47 miljarder som finns i övergångsregeringens budgetförslag för posterna 1.1, 1.2 och 1.3. Känn på den! Försvar och samhällets krisberedskap Hur ska vi tolka den kristdemokratiska retoriken? Behöver Försvarsmakten rejäla tillskott? Och hur definierar i så fall ordet ”rejäla” när det gäller Försvarsmaktens budget? 158 (KD) replik: Det är väldigt trevligt att höra ClasGöran instämma med engagemang och i att Försvarsmakten behöver mer pengar. Jag hoppas att vi kan växla in det här engagemanget som finns till stöd för det förslag som ligger med rejäla tillskott. hade i sitt budgetförslag lagt till 7,9 miljarder mer än övergångsregeringen . var vi inställda på att det här skulle samskrivas med – det hade även kunnat bli fler partier. Vi enades om behovet, nämligen att Försvarsmakten får de här 18 miljarderna som är mer än de 7,9 miljarder som först hade föreslagit. Vår utgångspunkt var att vi skulle ha en samskrivning, och därför är jag glad att det nu blir det här rejäla tillskottet som behövs. ser vi framför oss att vi måste fortsätta uppåt i trappan. Det här är ett viktigt steg på vägen, men vi måste ta oss i likhet med de flesta av våra grannländer som redan har bestämt sig för att ta sig upp dit. Det vore intressant att höra hur ClasGöran och hans parti ser . Ska vi stå med armarna i kors på den nivå som vi har , eller är också Socialdemokraterna inne på den vägen att vi måste upp på en tvåprocentsnivå för att kunna göra de satsningar som krävs på armén, flygvapnet och marinen? 159 (S) replik: kan vara övertygad om att den socialdemokratiska partigruppen här i har en ambition att förstärka resurserna för försvaret. Men det blir lite egendomligt om ena veckan tycker att 871 miljoner är tillräckligt, och sedan är han nöjd när han får den moderata hjälpen så att han kan ansluta sig till 3,829 miljarder veckan efter. Att förklara det med att det skulle ske någon sorts samskrivning låter lite egendomligt. Den kristdemokratiska retoriken om betydligt mer resurser till försvaret faller platt till marken när man orkar med 0,871 miljarder. 160 (KD) replik: När det gäller att falla platt till marken tycker jag väl att ClasGöran blir svaret skyldig när det gäller att man inte tar chansen när den finns att stödja en uppgörelse och ett förslag som faktiskt ger de tillskott som vi tycks ha en grundläggande enighet om att de krävs. Det är uppenbart att pengarna krävs, och jag är jätteglad att vi har fått möjlighet att lägga till de pengar som krävs så att vi kan rätta till de brister som Försvarsmakten pekar på och undvika de konsekvenser som annars hade blivit följden. Försvar och samhällets krisberedskap Vi är väldigt nöjda och glada över att Försvarsmakten får precis de tillskott som man själv har begärt. 161 (L): Låt mig inledningsvis kommentera ClasGöran påstående om att han och Socialdemokraterna var med och drev på ökningar i försvarsanslagen . Vi har låtit jämföra anslagsramarna som oppositionen då redovisade med det som alliansregeringen lade fram. Hade Socialdemokraternas budgetar 2006–2014 gått igenom skulle försvaret haft 5 miljarder mindre att röra sig med. Man brukar säga att försvarsbudgeten i alltid ligger på 40 miljarder. Efter kan vi konstatera att det inte längre stämmer. Vi kommer att närma oss 60 miljarder. Jag ska gärna ge Socialdemokraterna erkännandet att jag är övertygad om att hade man inte nu varit med i en övergångsregering skulle väsentligt högre anslag kommit i fråga för Försvarsmakten. Det är väl till och med så att i de samtal som fördes med oppositionens företrädare ville regeringen gå längre när det gällde försvaret, men det tilläts man inte. Det är ett besked jag litar på. Liberalerna ville i sin alternativa budget anslå 25,3 miljarder de kommande tre åren och 4,2 miljarder . Den här stora, breda enighet som finns om att förstärka svensk försvarsekonomi är på ett sätt väldigt glädjande men också i grunden skrämmande. Den vittnar om ett omvärldsläge som dag för dag fortsätter att försämras.