prot · H509114 · 2018-05-18 00:00:00 — Detta får ett starkt genomslag därför att det är så pass tydligt och enkelt att efterleva för polisen men också för trafikanterna. Man vet vad det är som gäller. På samma sätt eftersträvar jag den typen av tydlighet när det gäller regler inom cykelområdet. Låt oss arbeta tillsammans med att se vad som är det smartaste sättet! Jag hoppas att också kommer med på det uppföljande cykelmötet . Då kommer vi att få utrymme för att diskutera detta tillsammans och processinriktat, och vi kommer att lyssna in samtligas synpunkter. 50 (L): Om det ska bli någon ändring av regelverket måste regeringen agera, för det är endast regeringen som har rådighet över att se till att vi får de nya trafikreglerna. har frågorna diskuterats , det har remitterats och det har funnits så många synpunkter att jag är alldeles övertygad om att det är fullt möjligt att gå till beslut om en ny regel för omkörning och minsta avstånd. Men det handlar också om många andra regler som många verkligen längtar efter. Det blir lite grann av ett moment 22. Statsrådet hänvisar till utskottet och , och utskottets majoritet och regeringspartierna hänvisar till statsrådet och regeringen. Så kan man hålla på och bolla sinsemellan vems ansvaret är. Jag läste upp det som stod i betänkandet om att utskottet väntar på att regeringen ska återkomma med förslag utifrån remissen och även med ytterligare förslag. Jag tror att det vore viktigt att man nu verkligen funderar på hur vi ska se till att reglerna kommer på plats. Det vore alldeles utomordentligt, och jag kommer personligen att göra allt jag kan för att påverka i frågan. Jag noterar att statsrådet inte svarade på frågan om utvärdering av det regelverk som genomfördes i , där man gjorde en utvärdering ur polisens perspektiv, ur cyklistens perspektiv och ur bilistens perspektiv. Statsrådet har kanske inte tagit del av rapporten, men jag har skrivit ut den och har den med mig här i talarstolen. Efter debatten kommer jag att överlämna den australiska rapporten till statsrådet för att han ska kunna ta del av hur 1,5-metersregeln ser ut. Jag tror inte att man behöver komplicera det hela så otroligt mycket. Det är klart att man kan skylta vägarna och peka ut var man börjar med skyltningen. Man kan också ta hänsyn till den lokala miljön. Kunskapen finns, och jag tror att det är det minsta bekymret vad gäller att tillämpa regelverket. Jag hoppas att reglerna snart kommer på plats. 51 Statsrådet (S): Tack återigen, , för engagemanget! Jag delar det, och jag gläds åt att det finns en bred uppslutning bakom de stora satsningar vi gör under den här mandatperioden för att främja cyklandet. Jag får hoppas att detta också är någonting som förpliktar i den händelse att olyckan skulle vara framme och vi får en annan regering under nästa mandatperiod, så att man inte låter arbetet med att utveckla cyklingen avstanna. Det behövs för klimatets skull, för folkhälsans skull och inte minst för utrymmet i våra städer. Om detta kan vi vara eniga. Jag är noggrann med att vi ska ha en beredning som följer de regleringsrutiner vi har. Vi ska lyssna in samtliga remissinstanser, och vi ska inte minst låta polisen få lämna tydliga synpunkter på hur de ska kunna använda sina resurser på effektivaste sätt för att få en bra och säker trafikmiljö. Det måste vara utgångspunkten. Låt mig i sammanhanget påminna om att hur vi bygger infrastruktur för cykel kanske är en mycket viktigare fråga i detta led. Det handlar om att säkerställa att vi kan få fler separerade cykelbanor och fler möjligheter för cyklister att färdas tryggt också där man inte kör tillsammans med annan trafik. Vi måste gemensamt uppmärksamma att singelolyckorna är oroväckande många när det gäller cykling. När vi nu får ett ökat antal elcyklister – vilket vi allihop gläds åt – ska vi vara uppmärksamma på om det i sig kan leda till beteendeförändringar. Det här är fordon som generellt kanske går i högre hastighet än vad som är brukligt när man motionscyklar. Det kan också vara en del ovana cyklister som kommer ut på våra vägar. Här måste vi säkerställa inte bara att man har hjälm – för det är självklart något som alla cyklister ska ha – utan också att vi får ett beteende i trafiken som gör att vi inte får fler olyckor, vare sig det är singelolyckor eller kollissionsolyckor. Låt oss arbeta med detta tillsammans för cyklingens bästa! Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:525 om Haparandabanan 52 Statsrådet (S): har frågat mig vilken nivå av statlig inblandning i Haparandabanan som jag bedömer är rimlig att förvänta sig. Persontrafiken på sträckan mellan och är nedlagd . Renovering av banan och en ny sträcka via blev klar . Jag är medveten om att det finns önskemål om att återigen organisera persontrafik på Haparandabanan. Enligt kollektivtrafiklagen har kommuner och landsting i respektive län ansvar för kollektivtrafik inom länet. mellan och sträcker sig enbart inom . Transportsystemet ska bidra till tillväxt och utvecklingskraft i hela landet. På sträckor som är kommersiellt olönsamma och där det finns skäl att upprätthålla en grundläggande tillgänglighet med interregional kollektivtrafik har staten därför möjlighet att upphandla sådan trafik. Medel för denna upphandlade trafik finns anvisade av staten på anslaget för trafikavtal, vilket innebär att från detta anslag betalar ersättning till trafikföretag för interregional kollektiv persontrafik med flyg, tåg, båt eller buss. Trafikavtalen uppgår till totalt . Det är viktigt att människor har god tillgänglighet med interregional kollektivtrafik över hela landet, och regeringen anser att det är av ytterst stor vikt att det finns en god tillgänglighet, inte minst i norra . Dock är det som har regeringens uppdrag att inom ramen för de transportpolitiska målen och de angivna medelsramarna ingå och ansvara för statens avtal om interregional kollektiv persontrafik. Därmed är det som bör uttala sig om det finns skäl och möjlighet för staten att engagera sig i trafik som berör ett län. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. I sammanhanget vill jag nämna att regeringen lämnat in ett förslag till om att förlänga EU:s transportkorridor –längs med Botniska korridoren, från längs med och upp till och . 53 (V): Jag tackar infrastrukturministern så mycket för svaret. Det gör mig i vissa delar glad, i vissa delar förvånad och i vissa delar besviken. Jag börjar med det som gör mig förvånad. Jag visste faktiskt inte om att EU:s transportkorridor stannar i södra delen av landet. Men när jag tänker efter är det kanske inte så förvånande ändå eftersom vi hade en tidigare regering som sa att basindustrin i praktiken var utfasad. Vi i är bara 11–av befolkningen men svarar för av nettoexporten. Därtill kan man lägga att tillverkningsindustrin i – , , och – använder sig av mineraler i sin export, så effekten blir ännu större. Till de delarna som jag blir glad över hör att regeringen har tagit tag i frågan om att förlänga korridoren och försöker väcka den i . Det gör mig glad, för då hoppas jag att jag har förstått det rätt att det finns möjligheter att få EU-finansiering till infrastruktursatsningar när det gäller sådant som inte bara är persontransporter utan även basindustrins transporter och att man kan få medfinansiering till sådana investeringar, till exempel Bottenviksbågen och fram till . Det är intressant. Så till den del som jag är lite besviken över. Jag nämnde i min fråga att efter beräkningar som är gjorda på den här sträckningen –har man kommit fram till att ungefär hälften av resenärerna skulle vara gränsöverskridande. Då kommer frågan om statens roll in lite grann i och med att den här transporten inte bara är inom . och kommunerna i regionen har kommit överens om att de har finansiering till driften, men det finns delar där de tycker att staten borde gå in. Regionala kollektivtrafikmyndigheten i skickade en fråga till dåvarande infrastrukturministern , men det har inte kommit något svar eller någon reaktion på den frågan. Det tycker jag är lite beklämmande och synd, för det som man lyfter i frågan handlar om medfinansieringen eftersom man tycker att sträckningen kommer att medföra gränsöverskridande persontransport. Den delen saknar jag i ministerns svar. 54 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget! Jag delar verkligen det. Jag har pratat med kommunalrådet i och även det före detta kommunalrådet regelbundet, och jag har varit i regionen vid ett flertal tillfällen. Det är ingen hemlighet att vi också just nu har tittat på investeringsförutsättningarna när det gäller infrastrukturen i norra , inte minst mot bakgrund av det som själv lyfter fram att det är här som stora delar av våra exportvärden produceras. växer både när det gäller exportvärde och produktion och när det gäller befolkning. Det kommer att ställa ökade krav på infrastrukturen framöver. Industrin är verkligen inte basically gone som sa, utan den är på stark tillväxt tack vare en framgångsrik industripolitik. Det är jag glad över. är det kanske också värt att nämna att det inte bara handlar om landtransporter. Vi har arbetat intensivt från regeringens sida efter konkursen i Nextjet för att kunna säkerställa goda flygförbindelser. Det är viktigt att man har goda kommunikationsmöjligheter i . Det är också ett av skälen att vi öppnar upp för TEN-T-korridoren. Jag måste säga att jag själv tycker att det är anmärkningsvärt att vi bara har låtit det vara möjligt för infrastrukturprojekt i att söka medfinansiering från EU genom stomnätskorridoren. Därför är det glädjande när vi nu har fattat beslut från regeringens sida och gått in med en ansökan, som jag hoppas och tror kommer att bli beviljad av kommissionen, om att förlänga stomnätskorridoren ända upp till och faktiskt också, om man ska vara noggrann, över till så att hela kan vara med och ta del av de gemensamma medel som vi har i EU för att stärka sammanbindningen inom EU och för att stärka infrastrukturen. Sedan är det naturligtvis så att inom ramen för de resurser som finns för att stärka trafiken regionalt får det här hanteras av . Jag har inte noterat att det har funnits någon formell begäran till regeringen som ska besvaras. Jag noterade att nämnde att man inte har fått något svar, och det är dessvärre något som jag inte känner till. Jag får naturligtvis undersöka saken. Däremot kan man konstatera att staten i allra högsta grad har tagit ett stort ansvar inte minst när det gäller Haparandabanan. Det har varit stora statligt finansierade investeringar . Så sent som vet jag att man kommer att göra en uppgradering av ERTMS-systemet för att säkerställa att man har rätt typ av digitalisering för de fordon som finns, för det här är ett viktigt transportled, inte minst för basindustrin. Finns det då förutsättningar att också utveckla persontrafiken är det naturligtvis också glädjande. Men det ska naturligtvis prövas och prioriteras mot alla andra insatser som ska göras både i och i men också nationellt. Det finns till förfogande för att vara med och göra sådana avvägningar tillsammans med regionen. Jag är full av förhoppning om att vi kommer att fortsätta att utveckla infrastrukturen i norra , för det behövs. Det är vi helt och hållet överens om. Jag vet att engagemanget finns i både kommunerna och regionen, och den nya öppningen för EU-medfinansieringen väcker också nytt hopp om att kunna göra fler investeringar i infrastruktur och trafik i norra . 55 (V): Jag tackar för svaren hitintills, infrastrukturministern! Jag saknar dock fortfarande svar om den gränsöverskridande persontrafik som det här ju skulle innebära. Då kommer givetvis frågan upp om statens medfinansiering av delen som gäller driften. Jag vill beröra det här med godstransporter ytterligare lite grann. I vårt grannland i väst finns det en tydlig strategi som säger att 2030 ska ha femdubblat sin produktion av sjömat. Över ska då produceras i de tre nordligaste fylkena, vilket innebär fem tågset som transporterar fiskprodukter från . Det väcker frågan hur vi kan dra nytta av det här och hur de flödena kommer att gå. Samma sak gäller gruvdriften i min hemkommun. Det är lite svårt att försvara lastbilstransporter av järnmalmskoncentrat 2018, så de skulle kunna dra nytta av det här. Jag är glad över ansökan till kommissionen, för den kommer att ha betydelse. När det sedan gäller vad och har gjort körde man så kallade drömtåg , men olyckligtvis funkade det inte så bra eftersom inte har signalsystemet, som ministern nämnde. Detta gjorde tydligen att de blev stående på vägen. Men avgångarna var fullbokade, och är intresserat. Både departement och operatörer, Valtion Rautatiet, som de heter, har visat stort intresse för dessa gemensamma satsningar. Jag förstår svaret du ger: att det är som prövar när det gäller persontrafik inom länet. Men det jag talar om är hur man kan hitta lösningar och titta på hur vi kan göra det bästa av en gemensam persontransport mellan och och vilka fördelar det skulle innebära. Detta saknade jag lite grann i ministerns svar. 56 Statsrådet (S): Det är alldeles sant: Jag hann inte med det i mitt förra svar. Men jag är den första att påskynda förbindelserna mellan och . Jag ska ärligt säga att vi har haft en väldigt bra dialog med , inte minst med min kollega, transportminister , för att just se hur vi kan stärka samarbetet. Detta gäller inte minst Botniska korridoren. Det finns även i andra frågor ett ökat samarbete med , bland annat på försvarsområdet. Den näst senaste gången jag var uppe i var jag faktiskt ute och åkte isbrytare, och det är också ett område där vi har en tät och nära samverkan. Det är såklart en nationell angelägenhet och inte någon regional fråga. Om vi inte hade fungerande isbrytarverksamhet skulle det slå mot hela den svenska exporten eftersom det rör sig om viktig basindustri som producerar magnetiter och annat, som ska ut genom Luleås hamn. I den nationella plan som regeringen kommer att presentera finns det i underlaget från – det vet alla – flera angelägna projekt i norra , som regeringen nu har att ta ställning till för att se hur vi kan stärka kapaciteten för transporter i norra . Jag kan alltså glädja, eller lugna, när det gäller den delen och säga att jag är angelägen om att vi på många olika sätt ska stärka kommunikationerna mellan och . Detta är också ett av skälen till att vi öppnar för den EU-medfinansieringsmöjlighet som TEN-T-korridoren innebär. Detta gör att det inte bara är vi svenska skattebetalare som är med och betalar för svensk infrastruktur, utan vi tar också en större del av det vi betalar till EU. Där har vi generellt kanske inte varit så framgångsrika. Många andra länder i EU har varit framgångsrika när det gäller att ta åt sig av de medel som EU gemensamt handhar för till exempel infrastruktur, och här i behöver vi bli ännu bättre på att återföra resurser. Vad vore då bättre än att göra detta för att påskynda Scanmed-korridoren till 2030 och på det sättet säkerställa att vi kan ha bra transporter, inte minst i norra ? Återigen – engagemanget finns där. Men jag kan inte, och det vet jag att har respekt för, som statsråd gå in och tala om hur ska hantera de medel som finns. Då blir jag säkert KU-anmäld eller något annat, och det vill jag undvika. Däremot tror jag att regeringen är väldigt tydlig med vikten av satsningar i hela landet – det kan ingen missuppfatta. Jag är stolt över att tillhöra en regering som har besökt samtliga kommuner. Jag tror inte att det har hänt tidigare. Det finns inte en kommun som inte har fått besök av ett statsråd. Jag var uppe och träffade kommun. Kommunalrådet där berättade att han kanske fått besök av åtta tio statsråd – ett starkt engagemang från regeringen. Under förutvarande regering var det, såvitt han kunde påminna sig, inte ett enda statsrådsbesök. Så det är klart att vi visar ett starkt engagemang i hela , oavsett om det handlar om och Haparandabanans utveckling eller Malmporten, och de ökade transportbehov vi ser; det kan gälla lax, magnetiter eller annat som behöver färdas, gärna spårbundet. Det är bättre för klimatet och ger bättre godskapacitet och större förutsägbarhet i de allra flesta fall. 57 (V): Tack, ministern, för svaret! Då kan jag förstå ditt svar, men jag hoppas givetvis att ministern ska säga att regeringen hoppas att prövar möjligheten. Då kommer jag ett steg närmare. Det som är intressant i detta är att Norrtåg och Valtion Rautatiet tillsammans har hittat lösningar för att komma förbi gränshindren genom att man byter tåg i . Detta kräver dock investeringar i den bro man talar om och i elektrifiering på den finska sidan. Då krävs att man tillsammans med inger en EU-ansökan. Det talas om en CEF-utlysning som kommer . Till dess borde man ha en ansökan på plats. Detta är intressant, för då skulle man med en mycket liten del i finansieringen även kunna få godstransporter med en omlastningsstation i . Med denna investering skulle de flödena kunna komma på plats. Jag hoppas att vi får en regering där båda våra partier kanske är med och att vi kan göra en ansökan. Den måste vara på plats , som jag förstår det. Då skulle man för en relativt liten investeringspeng kunna göra dessa satsningar. För del handlar det om en halv bro, kanske 75 miljoner. Finnarna måste få sin del elektrifierad. Då får vi en omlastningsstation i och persontransport. Det skulle vara häftigt att få detta på plats! Jag får tacka för en bra debatt och för de svar jag har fått. Jag hoppas att det går framåt. 58 Statsrådet (S): Tack, , för en bra debatt och för engagemanget! Jag delar det och tycker att detta är viktigt. Jag hoppas också innerligt att vi även efter valet kan ha en regering som ser vikten av att göra investeringar på infrastruktursidan också i norra . Vi har dessvärre tidigare efter ett regeringsskifte sett hur den då tillträdande borgerliga regeringen valde att plocka bort Norrbotniabanan från de nationella planerna. Det tror jag var ett misstag. Jag tror att det är viktigt att vi utvecklar tågtrafiken i hela landet. Detta är viktigt både för vår tillväxt, för vår konkurrenskraft och för den ökade befolkningen, inte minst i norra , och, som sagt, för klimatets skull. Tågtransporter är så otroligt mycket effektivare än lastbilstransporter i den meningen. Jag är glad att vi delar engagemanget. Vi får väl arbeta tillsammans för att se till att det även fortsatt finns goda infrastrukturmöjligheter också i norra . Det kommer från hjärtat, från en smålänning. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2017/18:549 Folkens situation i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1308 Sedeltryckning i av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1309 Det nordiska statistiksamarbetet av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2017/18:1310 Trängselskatt för blodbussar av Boriana (M) till finansminister (S) 2017/18:1311 Demokratistöd till partianknutna organisationer av (L) till statsrådet (MP) 2017/18:1312 Flygbolaget konkurs av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1313 De enskilda vägarnas funktion och robusthet av (C) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1238 Språkkrav för permanent uppehållstillstånd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1262 Kunskapen om kooperation som associationsform för företagsamma av (C) till statsrådet (S) § 16 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 36 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om faktapromemoria § 4 Ärende för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellation 2017/18:432 om vårdköerna i 1 Socialminister (S) 2 (M) 3 Socialminister (S) 4 (M) 5 Socialminister (S) 6 (M) 7 Socialminister (S) § 6 Svar på interpellation 2017/18:516 om invandringens konsekvenser för den svenska sjukvården 8 Socialminister (S) 9 (-) 10 Socialminister (S) 11 (-) 12 Socialminister (S) 13 (-) 14 Socialminister (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:472 om bostadssituationen i landets kommuner 15 Statsrådet (MP) 16 (M) 17 Statsrådet (MP) 18 (M) 19 Statsrådet (MP) 20 (M) 21 Statsrådet (MP) § 8 Svar på interpellation 2017/18:532 om regelförenklingar i bostadspolitiken 22 Statsrådet (MP) 23 (M) 24 Statsrådet (MP) 25 (M) 26 Statsrådet (MP) 27 (M) 28 Statsrådet (MP) § 9 Svar på interpellation 2017/18:490 om åtgärder för att nå miljömålen 29 Miljöminister (MP) 30 (V) 31 Miljöminister (MP) 32 (V) 33 Miljöminister (MP) 34 (V) 35 Miljöminister (MP) § 10 Svar på interpellation 2017/18:496 om åtgärder för 36 Miljöminister (MP) 37 (V) 38 Miljöminister (MP) 39 (V) 40 (L) 41 Miljöminister (MP) 42 (V) 43 (L) 44 Miljöminister (MP) § 11 Svar på interpellation 2017/18:517 om trafikregler som påverkar cyklister 45 Statsrådet (S) 46 (L) 47 Statsrådet (S) 48 (L) 49 Statsrådet (S) 50 (L) 51 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:525 om Haparandabanan 52 Statsrådet (S) 53 (V) 54 Statsrådet (S) 55 (V) 56 Statsrådet (S) 57 (V) 58 Statsrådet (S) § 13 Anmälan om interpellation § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018