prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Jag kan konstatera att den regering som satt, med socialdemokrater och miljöpartister, hann med att höja bensinskatten och dieselskatten, försämra reseavdraget, höja fordonsskatten och införa flygskatt. Men ni lyckades inte lägga en millimeter järnväg i norra , och det är det som jag tycker är pinsamt. Det är ett misslyckande och ingenting annat. Ni har pratat om många saker men åstadkommit väldigt lite. 277 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna ledamöterna om att alla talar via talmannen. Det är ett av de sätt vi har för att hålla god ton i kammaren. 278 (SD): Den seriösa åkerinäringen har utsatts för en osund konkurrens. Seriösa företagare inom transportsektorn får allt svårare att bedriva sin verksamhet, och flera företag har också gått i konkurs till följd av den rådande situationen. Orsaken till konkurserna är inte ett dåligt företagande, utan det beror helt enkelt på den konkurrenssituation som råder. har antalet aktörer på marknaden som utför transporter på de svenska vägarna formligen exploderat. I huvudsak kretsar problemen kring de utlandsregistrerade fordonen, men låt oss inte förledas att tro att det endast är de utländska som är problemet. Det kan lika gärna vara en svensk aktör som döljer sig bakom ett utländskt registreringsnummer. De kriminella nätverken – vilket det är fråga om här – flyger ostört under myndigheternas radar och kan lugnt bedriva sin brottsliga verksamhet. De kriminella har på ett effektivt sätt nästlat sig in i transportnäringen och i de logistikflöden som finns, ty transporter är en viktig del även för de kriminella. De kriminella har byggt upp ett snabbt och effektivt system för sina interna transporter. För någon vecka sedan varnade polisen för de utländska kriminella nätverk som är på väg in i landet; den mörka årstiden lockar ju allehanda tjuvar in i vårt land. Polisen har också upptäckt en ny företeelse, nämligen att de utländska kriminella nätverken samarbetar med de svenska. Det har man inte sett tidigare. Fusket inom transportnäringen handlar dock inte bara om den olagliga trafiken, utan det är också fråga om manipulerade färdskrivare. Detta är ett allvarligt brott mot regelverket, och det ökar dramatiskt. Detta fusk sätter konkurrensen ur spel och får – inte minst – allvarliga konsekvenser för trafiksäkerheten. Förare från främst låglöneländer utnyttjas å det grövsta i detta. Det vi närmast kan beskriva det som är en modern variant av slavhandel. Det är vad vi ser ute på vägarna. Dessa förare är i stark beroendeställning och kan inte ta sig ur situationen. Vad har det som jag just har berättat med den svenska åkerinäringen att göra? Svaret är ganska enkelt. Den seriösa åkerinäringen konkurreras ut, och de kriminella skapar sig marknadsandelar. De tar över och får kontroll över viktiga delar av vårt transportnät. De kriminella har därigenom tillgång till ett väl fungerande logistikflöde. I dessa flöden kan de utföra sina interna transporter. De kan transportera ut fordon ur landet, till exempel stulna bilar, jordbruksmaskiner och annat viktigt. Vad är lösningen? Givetvis måste man se över lagstiftningen så att den blir tillräckligt kraftfull. Men det räcker inte. Vi måste också ha kontroll ute på landets vägar. Vi måste få till ett betydligt större antal kontroller ute på vägen. Det ska vara förenat med kraftiga sanktioner om man bryter emot regelverket och kör otillåten godstransport eller bryter mot cabotagereglerna. Det ska också vara förenat med dyra sanktioner om man manipulerar färdskrivaren. Tillsammans kan vi i denna kammare skapa förutsättningar för det seriösa företagandet. Vi kan också bidra till att de företagare och de som är anställda inom svensk åkerinäring får en sund konkurrens. 279 (S) replik: Tack för ett väldigt intressant inlägg om åkerinäringen och den konkurrens den är utsatt för! Jag håller med om att den är väldigt hårt utsatt i . En av de saker som har gjorts är att man kan klampa bilarna , och man har infört regler om vinterdäck. Polisen och tullen har dessutom fått lite större möjligheter här. Frågan dök upp i EU när vi bland annat skulle diskutera vilka områden som skulle dras in i denna diskussion. Då röstade representant nej så att man plockade bort transportnäringen ur det gemensamma arbetsmarknadsområdet. Jag undrar därför om du tycker att borde ha röstat ja när ville införa de gemensamma lagarna för hela arbetsmarknaden. 280 (SD) replik: Det förslag som låg på bordet var inte tillräckligt bra för att komma åt det problem som finns. Vi är inte ensamma om de problem som vi ser i . Man har samma bekymmer ute i övriga . Vi kan konstatera att även ute i är kontrollerna för få i förhållande till de godsmängder som transporteras och med de pengar som finns i att bedriva olaglig verksamhet. Då måste man ha en kraftfullare lagstiftning och en fungerande kontroll som på ett tydligt sätt också kan markera när det blir fel. Klampning är jättebra. Men man måste fråga sig hur man gör och brottet kvarstår. Ska polisen låsa upp så att föraren får fortsätta sin färd? Klampning bör pågå till dess att brottet har upphört. 281 (S) replik: Tack för svaren! Jag tycker att man måste börja någonstans. Den här branschen är just nu hårt pressad. Jag träffar åkare på åkerier och människor som jobbar som chaufförer, som tycker att någonting måste göras. Därför är det orättvist att säga att lagen var för dålig. Vi hade kunnat börja med den, och vi kunde ha haft ett annat system för att sedan jobba vidare med det. Men valde att rösta nej till lagen, vilket jag tycker är tråkigt. 282 (SD) replik: Om en lagstiftning ska nå det mål man är ute efter måste den vara kraftfull från början. Den ska vara kopplad till att man också har kraftfulla åtgärder när någon begår ett brott. Svensk åkerinäring tillsammans med övriga seriösa åkerier ute i är hårt ansatta av människor som tjänar pengar på att kringgå lagstiftningen. Det måste vi sätta stopp för, och det har vi i möjlighet att göra. Men vi måste göra det ihop med övriga . 283 (C): Vad är det som händer? Jag kommer från som är en landsbygdskommun i norra . Regeringen säger sig ha ambitioner om att hela landet ska leva, men jag påstår att den saknar förmåga till detta. Regeringen har fattat beslut om att omlokalisera verksamheter från storstäder till andra orter, vilket är bra. Men precis som jag har påpekat i tidigare debatter sker denna omlokalisering till regionala tillväxtcentrum och inte till de orter som har drabbats av statens flykt från landsbygden. I morse kunde jag i min lokaltidning läsa att ska flytta sin verksamhet från . Anledningen är enligt ansvarig chef att detta är en del av en större utlokalisering av myndigheten som regeringen gett i uppdrag att genomföra. Detta händer just nu på flera ställen i . Om man fick svära här i kammaren hade jag gjort det . Detta är ett exempel på hur regeringens beslut slår fel. har tidigare förlorat , och vi var mycket nära att förlora tingsrätten. Vårt BB har lagts ned, vilket innebär att kvinnor i norra har en åktid i bil och till BB. Statens infrastruktursatsningar lyser med sin frånvaro i . Dalabanan, som är vår tågförbindelse med omvärlden, får inget lyft i den rödgröna regeringens stora infrastruktursatsning, trots att är fjärde största län till ytan, fjärde största exportlän och största besöksnäringslän utanför storstadsområdena. Om man bara tittar på befolkningsunderlaget ser det ut som om bara kommer att få en fjärdedel av de infrastruktursatsningar som man borde få. Detta leder mig till det jag egentligen tänkte ta upp, nämligen att regeringen och kanske framför allt har bidragit till att vi inte har något reguljärflyg från norra . Det kommer att innebära att måste avveckla verksamheten och säga upp personal. Flygplatsen kommer inte längre att vara en öppen flygplats, vilket i sin tur äventyrar ambulansflyg, ambulanshelikoptern och försvarets verksamhet. Näringslivets förtvivlan över detta är monumental. Flygplatsen är ett nav för 2 000 företag och 1 800 anställda på landsbygden. Många av dessa företag arbetar på en internationell marknad. Flera stora företag har också internationella ägare. Dessa företag tvingas nu flytta sina kontor och sin verksamhet till eller, ännu värre, närmare marknaden ute i . Det kan man förstå eftersom en enkel resa tar med bil och tåg. Jag försöker förstå varför blockerar och äventyrar möjligheten för oss landsbygdsbor att kunna leva och verka i vår del av landet. För kanske miljöargumenten väger tyngre än möjligheten att överleva på landsbygden. Det var kanske därför de beslutade om att staten skulle satsa på en ny flygplats i . Om man skulle syna utsläppsargumenten kan man komma fram till följande. Innan fattade sitt beslut om att stoppa flygtrafiken flög ett 18-sätesflygplan från , mellanlandade i och flög sedan vidare till . flyger man från till och orsakar ett utsläpp på koldioxid . Mellanlandar man skulle man orsaka koldioxid , vilket är mer. Problemet är dock att folk nu åker bil. Vi vet att bilutsläppen ökar med koldioxid . har alltså genom sitt beslut bidragit till att öka utsläppen och äventyra all affärsverksamhet och jobben i norra . Jag skulle önska att kunde omvärdera sitt beslut, för här krävs ett regeringsbeslut. blockerar just ett sådant i regeringen. 284 (KD): Det finns all anledning att känna optimism för den svenska sjöfarten. Den utflaggning som vi har sett och som har gjort att den svenska handelsflottan har krympt kraftigt verkar ha stannat av och har rent av förbytts till inflaggning. växer handelsflottan igen. Diskussionen kan nu riktas in på hur dessa positiva steg ska bli en positiv och långsiktig trend. Det arbetar ca 10 000 personer på svenska fartyg, och i hela sjöfartssektorn finns det ungefär 100 000 jobb – jobb som skapar välstånd och välfärd. Men sjöfarten möjliggör inte bara jobb i den egna sektorn – långt ifrån. En stor del av det svenska näringslivet är beroende av välfungerande transporter till havs. av alla varor som fraktas till och från transporteras sjövägen. Vi ser flera steg i positiv riktning för den svenska sjöfarten, men det finns fortfarande mycket att göra. Jag vill ge ett exempel. I finns det en ambulans som är rätt speciell. Ambulansen består av båten och en vägambulans som står på däck. Den här ambulansen har hela som upptagningsområde. Den enda skillnaden mot en vanlig ambulans, förutom att det är en båt, är att den är danskregistrerad. Hur hade vi reagerat om de vanliga ambulanserna vi ser på våra gator var danskregistrerade? Vi hade förmodligen tyckt att det var lite märkligt. Det svenska regelverket behöver förenklas och förbättras, så att det blir konkurrenskraftigt att ha en svenskflaggad båt i denna verksamhet. Våra skattenivåer och skattesystem behöver vara internationellt gångbara och likvärdiga med våra grannländers. Som för företag rent generellt krävs det regelförenklingar och harmoniseringar. För en sektor som är så internationellt konkurrensutsatt som sjöfarten är detta naturligtvis extra viktigt. Sjöfarten är också, mer än många andra sektorer, beroende av långsiktiga och förutsägbara villkor. Det är helt nödvändigt att känna tilltro till att förutsättningarna är långsiktiga för att våga göra de stora investeringar som det ofta handlar om. Förutom harmoniserade skatteregler och förenklingar krävs det också ett samarbete mellan stat och bransch. Det sker sådana samarbeten i andra länder, till exempel i , där statliga aktörer och branschaktörer samlas i ett sjöfartsråd. I det här rådet kan ärenden diskuteras och förankras, och kompetensen bland alla inblandade stärks. Den svenska sjöfartssektorn efterfrågar något liknande. I den svenska sjöfartssektorn finns stor kompetens och mycket vilja. Förutsättningarna för branschen har förbättrats. Låt oss nu under den här mandatperioden ta ytterligare steg för att ge svensk sjöfart ännu bättre förutsättningar! Det har hela väldigt mycket att vinna på. 285 (S): Den rödgröna regeringen har under den senaste mandatperioden haft en tydlig reformagenda för att få fler i jobb och för satsningar i välfärden, men också för att möta klimatutmaningen och skapa en stabil ekonomisk grund för tider när konjunkturen vänder. Det finns mycket som är bra. Man skulle kunna säga att går som tåget. ska vi väl bara se till att även tågen går som tåget. Men trots att mycket är bra kan vi inte slå oss till ro. Vi har mycket kvar att göra. Kommunikationer och infrastruktur har inget egenvärde utan är en nödvändig förutsättning för människors möjligheter att bo, leva och verka i hela landet och för hela samhällets tillväxt och utveckling. Den nationella planen för infrastrukturen, som beslutades av regeringen , innebär en satsning på totalt . Satsningen innebär en ökning med ca 100 miljarder jämfört med tidigare. Det är den största järnvägssatsningen i modern tid. Den innebär ökade resurser till drift och underhåll men också till investeringar i ny höghastighetsjärnväg för att knyta samman våra tre storstadsområden och skapa nationell och regional hållbar utveckling. Det här är ett av vår tids största samhällsbyggnadsprojekt för hela . Det handlar om samhället som det ser ut men framför allt, fru talman, om hur vi vill möta och forma den framtid vi vill se . Jag hoppas nu och utgår från att vi kan nå en nödvändig och bred lösning i om nästa steg. I har det funnits en politisk samsyn, där vi socialdemokrater tillsammans med ledande företrädare för och har drivit frågan om nya stambanor för höghastighetståg. För att finna en lösning för finansieringen, så att byggnationen kan bli klar inom rimlig tid, krävs det nu kraft, ansvar och mod i den här kammaren från de partier som varit med och drivit frågan. Det är först när hela systemet är klart som de fulla samhällsekonomiska nyttorna uppstår. Därför är det angeläget att man hittar lösningar som minimerar byggtiden och att hela systemet hålls ihop. Infrastruktur och satsningar på järnväg är en nyckelfaktor för större arbetsmarknadsregioner som gör att människor kan förflytta sig till jobb, studier och andra aktiviteter, för ett ökat bostadsbyggande och förbättrade förutsättningar för näringslivet samt för kompetensförsörjningen i näringsliv och offentlig sektor. Jag kan försäkra fru talmannen om att det knappast finns någon företagare i som inte har svårt att få tag i rätt kompetens. Det gäller i allt väsentligt också kommuner och regioner. Vi är ett litet och exportberoende land. Behovet av snabba och tillförlitliga transporter är avgörande för näringslivets möjligheter att växa och utvecklas. För att hela landet ska leva och hålla ihop krävs det en fortsatt politik som ser land och stad som ömsesidigt beroende av varandra. Det handlar inte om att bygga järnväg. Det handlar om att bygga framtid. 286 (SD) replik: nämnde ordet ”höghastighetståg”. Jag kunde inte sitta still i bänken. Det gäller att bygga för framtiden, säger . Men när ska höghastighetsbanorna byggas? När ska de vara klara – 2030, 2040, 2070? Ska mina barnbarnsbarn få uppleva höghastighetsjärnvägssatsningen? Det är ett jättelikt projekt. Dagens järnväg behöver lagas. När höghastighetsjärnvägen är klar är hyperloop nästan omodernt. 287 (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag hoppas att och utgår från att vi i den här kammaren kan hitta en parlamentarisk samsyn kring en snabb lösning för hela systemet och en hållbar finansiering. Men jag vet att är emot en sådan lösning. Jag har i alla fall inte hört någonting annat. Vi behöver ny järnväg. Vi behöver satsa på den vi har och rusta upp den. Men vi behöver också se till att bygga ny järnväg för att öka persontrafiken och möjliggöra godstransporter. finns det praktiskt taget ingen kapacitet. Att bygga ny järnväg är nödvändigt, och det ska ske snabbt. 288 (SD) replik: Jag håller med – järnvägen behöver byggas, och den behöver byggas snabbt. Problemet är att det satsas 622 miljarder på infrastrukturen. Socialdemokraterna har sagt att man ska bygga en höghastighetsjärnväg för , vilket innebär att den inte kommer att nå fram till sitt slutmål. Hur ska Socialdemokraterna lösa att järnvägen kommer från punkt a till punkt b? 289 (S) replik: Socialdemokraterna och regeringen har slagit fast att vi ska bygga höghastighetståg för att öka person- och godstrafiken. Det vi nu har att göra är att hitta en samsyn kring lösningar mellan de anständiga partierna i kammaren. 290 (M): har vi snart en ny regering på plats som måste ta tag i de brister vi har i efter denna bil- och landsbygdsfientliga politik. fordonsägare och landsbygd tål inte fler skattehöjningar och pålagor på sina resor. Den socialdemokratiska regeringens bensin- och skattehöjningar har drivit upp literpriset till rekordnivåer. Detta slår absolut hårdast mot dem som saknar andra alternativ, människor som måste ha sina fordon för jobb och ärenden och för att kunna leva i hela landet. Det är ett literpris , där hälften av priset är en ren straffskatt. Vi som bor i och i många av landets övriga landsbygdskommuner saknar både tunnelbana och spårvagnar. Stora delar av landsbygden saknar bussar och har dessutom dåligt underhållna vägar. Dessutom är vårt järnvägsnät nedslitet. Vi måste börja satsa på en upprustning och en utbyggnad av befintliga järnvägar. Vi behöver fler spår på Västra stambanan. är det stora problem på Västra stambanan. Men i stället för att planera dessa nödvändiga upprustningar av befintliga järnvägar och våra vägar har den landsbygdsfientliga regeringen i stället ägnat sig åt att planera en dyr och helt olönsam höghastighetsbana mellan landets tre storstäder. Det måste bli slut på dessa diskussioner och planering för ett dyrt och olönsamt höghastighetståg. Lägg förslaget i papperskorgen. I stället måste vi renovera våra befintliga järnvägar och vägar. Det måste också bli slut på dessa oansvarigt höga bränsleskatter som slår så hårt mot dem som måste ha bilen. Skatterna slår mot dem som saknar alternativen, och de höga bränsleskatterna slår mycket hårt mot oss på landsbygden. Regeringen har även misslyckats med åtgärder för att få bort den olagliga yrkestrafiken som konkurrerar ut de lagliga transporterna på våra vägar. Vi har för få trafikpoliser. Detta gör att olagliga åkerier kan konkurrera ut lagliga åkerier utan att riskera att bli upptäckta. I stället för att ta itu med dessa problem fortsätter regeringen att höja dieselskatterna i , vilket försämrar svensk åkerinärings konkurrenskraft ännu mer. Dessutom planerar man nya kilometerskatter för åkerierna, vilket kommer att slå hårt mot vårt lands långa transporter. Den lastbilsfientliga regeringen straffar vår egen åkerinäring med nya dieselskatter, nya pålagor och dåliga vägar, men den tar inte itu med de olagliga transporterna. Man har till exempel inte fått upp en enda alkobom än i våra hamnar trots att det är utrett och klart . Konkurrenskraften för våra åkerier och för våra företag behöver stärkas och inte försämras ytterligare. För att klara nästa lågkonjunktur måste vi se till att stärka konkurrenskraften och bekämpa olagliga transporter. Vår åkerinäring är blodomloppet för att företag och tillväxt ska fungera i hela . Vi har två stora lastbilstillverkare i . Det är ingen slump. Vi behöver lastbilstransporterna i . Därför säger vi nej till regeringens planerade nya kilometerskatter och höga bränsleskatter som denna företags- och åkerifientliga regering nu har tänkt genomföra. Vi vill i stället stärka åkerinäringen och våra företags konkurrenskraft. Det skapar jobb och tillväxt här i . Vi behöver en ny regering som renoverar våra järnvägar och vägar och ser till att tågen kommer och går . Vi behöver en regering som skapar bättre förutsättningar för jobb och tillväxt i hela . behöver en ny regering. 291 (S): Vi vet att en ny lågkonjunktur tyvärr lurar någonstans runt hörnet. Vidden och djupet av denna konjunkturnedgång är omöjligt att förutspå. Men att våga satsa på tillväxt- och konkurrensfrämjande åtgärder är någonting som behöver göras i ett läge när ekonomin behöver stimuleras. Att vara förberedd, att ha tänkt ett steg längre, är att skapa vinnare i stället för förlorare när lågkonjunkturen drar åt sin snara runt landet och det viktigaste vi nu kan göra. Det talas ofta om strukturreformer, om att arbetsmarknaden och dess funktionssätt behöver förändras. Det ligger givetvis en del sanning i det. Men något som vi av både historisk erfarenhet och empiri vet ger effekt är investeringar i infrastruktur. Det är den kortsiktiga effekten av att ökad byggnation ger fler jobb. Men det ger också effekt på lång sikt genom att vi förstorar arbetsmarknadsregioner, skapar bättre flöden, stärker humankapitalet och skapar möten mellan människor. Att våga satsa på ett säkert kort, som vi vet ger effekt och som dessutom har fördelningspolitiskt fördelaktiga effekter, är någonting som är smart och klokt i stället för att slänga sig in i experiment på arbetsmarknaden. Där finns ett talesätt inom ekonomin som säger att det inte finns några gratisluncher. Huruvida detta är sant eller ej kan givetvis diskuteras. Vad som kan konstateras är att det finns en del luncher som nästan är gratis. En del är nästan som att man får betalt för att äta dem. I detta hänseende finns en lunch som är bättre än alla andra i norra . Den lunchen är en fast förbindelse mellan och . De lokala och regionala skälen för en sådan förbindelse är många. skulle bindas samman med nordvästra . Vi skulle skapa en utökad arbetsmarknadsregion med 130 000 individer. Vi skulle också möjliggöra 3 500 bostäder i hamn i ett av de mest attraktiva lägena i hela . Effekterna av Fehmarn Bält-förbindelsen mellan och skulle fullt ut kunna utnyttjas genom att norra skulle bindas samman med och på så sätt skapa bättre ledtider. Sårbarheten i det regionala systemet och även i det nationella systemet skulle utifrån detta bli betydligt mindre. Det skulle givetvis få effekter på den nationella ekonomin. Vad menar jag då med att en HH-förbindelse i princip är en gratis lunch? Jo, det är nämligen så att just på denna trafikled finns ett upparbetat kassaflöde. Det går färjor . Vi vet att vi har en intäkt. Det innebär att vi skulle kunna hämta hem investeringen . I infrastrukturella sammanhang är det . Det är också därför som internationella och svenska investerare står på rad för att få vara med. Marknaden gör bedömningen att det är detta som är rätt att göra. Därför är det av yttersta vikt att staten tar ansvar för det och äger och driver, eftersom det är en direkt intäkt till staten. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tillsammans med tagit historiska steg mot en HH-förbindelse. I har man tillsatt ett tvärministeriellt råd, en referensgrupp. Det bör man också göra här i likhet med . Oavsett vilken regering vi har efter de regeringsbildningar som pågår måste denna fråga drivas vidare. Det är en ödesfråga för såväl svensk, skånsk som dansk konkurrenskraft. En fast förbindelse mellan och är det närmaste som svensk infrastruktur någonsin kommer att komma en stjärna i Guide . 292 (M): har varit och är fortfarande ett föregångsland vad avser digitalisering. Det har varit en bra konkurrensfördel för oss. Vi lever i ett av världens mest innovativa länder, något som digitaliseringen också bidrar till. Digitaliseringen är en process som på samma sätt som när telefonen eller bilen kom stöpte om samhället. Det har inneburit en fantastisk möjlighet för människor att snabbt få den information som förr krävde månader i de bästa bibliotek eller krävde att man träffade enormt många människor att kommunicera och utbyta tankar med. Men tekniken är också bra då man bara vill boka en resa, beställa hos sin tandläkare eller kanske betala sina räkningar. Det gäller för alla dem som har en bra internetuppkoppling. För dem som kan nyttja denna möjlighet finns nästan bara fördelar. Men så ser det inte ut för alla. Det är långtifrån alla som har den infrastruktur som behövs för att använda alla dessa tjänster. På de platser där man har den största nyttan av bredband lyser den med sin frånvaro.