prot · H50998 · 2018-04-16 00:00:00 — klassar ju antibiotikaresistens som det allvarligaste hotet mot mänskligheten. förskrivs mer antibiotika i världen till friska djur än till sjuka människor. Jag tänkte helt enkelt fråga om är berett att stötta ett sådant ekonomiskt styrmedel i den här frågan. 59 (C) replik: har den här våren gjort en veritabel offensiv när det gäller att presentera nya förslag som man uppenbarligen inte har fått igenom under sina i regeringsställning. Vissa veckor har man snart sagt presenterat förslag som man inte har stämt av med Socialdemokraterna men kommer att gå till val på. Det är gott så. Så kan man få jobba . När det gäller förslaget om en skatt på fulkött, som talar om här, har jag ännu inte hört eller läst att någon som kan de här frågorna menar att detta på något sätt är möjligt att genomföra. Det finns ju en stor risk i detta. Risken är ju att det finns de som tycker att det här låter ganska bra och tänker att vi på detta sätt kan gynna sunt svenskt kött på bekostnad av dåligt utländskt. Men det är också viktigt för politiska företrädare att lägga fram förslag som faktiskt kan genomföras. Tills motsatsen är bevisad tror jag att det är klokare att se till att de bönder som producerar det sunda svenska köttet slutar vara högst beskattade och hårdast reglerade bönder. Här har faktiskt ofta varit mest engagerat för att lägga fram nya pålagor i form av kilometerskatt och nya regleringar för hur svenska bönder får verka. Vi vill gärna ha styrmedel som gynnar bra och sund svensk mat, men de måste vara genomförbara. Vi kan ju börja med att ta bort de helt egna svenska påfund som har lett till att bönder är högst beskattade och hårdast reglerade. 60 (MP) replik: Det här förslaget har man arbetat mer med än så. Naturligtvis kommer det att behöva utredas mer, men det finns också olika sätt att införa en sedan här beskattning, bland annat med elektronikskatten och kemikalieskatten, som är införda. Det skulle kunna vara en framkomlig väg. Det finns de som är positiva till förslaget, till exempel LRF, som ju brukar ha en del med att göra. Apropå detta med att stämma av sina förslag med andra partier vill jag säga att man kanske inte gör det i samma utsträckning när man går in i en valrörelse. Då är det intressant att höra att alltså har stämt av alla sina valförslag med , kanske även solcellsförslaget, även om inte tog upp det i sin replik om vad vill göra. slog sig i förra replikskiftet för bröstet för de låga utsläppen under alliansregeringen. Jag undrar om kan ge exempel på vilka offensiva saker han syftade på där. 61 (C) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag vet inte om jag riktigt uppfattade frågan, men jag tar det som en uppmaning att tala om miljöpolitik, vilket jag också kommer att göra. Det vi nu gör är att lägga fram förslag som syftar till att återgå till det som gällde , nämligen sund ekonomisk utveckling parad med minskade utsläpp. De senaste årens ökning av de svenska utsläppen ser vi på med stor oro. Vi måste gå från prat till resultat. har vi presenterat tanken om ett grönt avdrag, som bland annat innebär att fler kommer att kunna sätta upp elstolpar och solpaneler. Vi har förslag om att ställa om den svenska bilflottan och lastbilsflottan till hållbara bränslen. Låt mig också svara på den inledande frågan, som jag inte riktigt hann med förut: Vi har också förslag för att ställa om flyget i grön riktning, för det är det som behövs. Det globala flyget kommer att öka när fortsätter att utvecklas. Vår uppgift är att se över hur vi kan göra detta mer hållbart. Då behövs det gröna bränslen och satsningar på det. Vi kommer att ta de greppen. 62 (V) replik: talar gärna om ett nytt ledarskap och om strukturreformer, men han talar inte så gärna klarspråk, så jag tänkte hjälpa honom med det. Jag är ju vänsterpartist, så jag vill hjälpa mina medmänniskor. Det du, , menar med strukturreformer är väl egentligen att du vill höja folks hyror – du vill ju ha marknadshyror – sänka folks löner och riva upp LAS. Dessutom vill spara enorma belopp på sjuka och arbetslösa, till och mer än vad vill. Jag tänkte också hjälpa dig att förklara för medborgarna varför ni vill spara så stora belopp på vård, skola och omsorg i ert budgetalternativ, . De allra flesta människor jag möter, till exempel en mängd undersköterskor som jag praktiserar med, tycker att det är för lite resurser i äldreomsorgen. Man behöver stressa, och arbetsvillkoren är inte tillräckligt bra. När jag praktiserar i vården säger man: Vi går på knäna – vi skulle behöva vara fler. Jag har inte hört någon som säger att det behövs mindre resurser. De allra flesta människor tycker dessutom att välfärdens anställda behöver bättre arbetsvillkor och även högre löner, så varför sparar ni så stora belopp på vård, skola och omsorg, ? Ni drar ned på statsbidragen med och minskar även skatteintäkterna med ungefär 3 miljarder på kommunsektorn. Totalt sett drar ni alltså ned på kommunsektorn med . Det motsvarar lönerna för 25 000 lärare eller 30 000 undersköterskor. Det är ju personer som verkligen behövs – vi behöver fler anställda i välfärden, inte färre. Dessutom är det så att många tvingas stressa så mycket i välfärdsjobben att de blir sjuka. Vi behöver mer resurser, inte mindre, så varför gör ni så enorma besparingar i ert budgetalternativ, ? 63 (C) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande En sådan rapsodi av medvetna missförstånd har jag nog inte hört sedan förra gången och jag hade ett replikskifte med varandra. Det jag menar när jag talar om strukturreformer är samhällsförändringar som innebär att de människor som inte kommer in på arbetsmarknaden utan tvingas förlita sig på låga bidrag får sitt första jobb och kan göra lönekarriär. Oavsett modell och oavsett vilka verktyg man nyttjar för att människor ska gå från försörjningsstöd till en väg in i arbete handlar det om att den disponibla inkomsten mer eller mindre fördubblas över . Jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är bra för barnfamiljer och unga, inte minst för barn till nyanlända som när de själva går till skolan får se mamma och pappa gå till jobbet snarare än att vara kvar hemma. Jag tycker att det är en varm och människovänlig politik. Jag ser en bostadsmarknad där människor inte kommer in i sitt första egna, riktiga boende. Inte minst hyresmarknaden har helt havererat, inte bara i . På allt större delar av den svenska bostadsmarknaden är det uppochnedvända världen. Vill man ha en bostad fort – ja, då får man köpa. Har man tid att vänta eller decennier kan man sikta in sig på en hyresrätt. Det måste reformeras. Vi måste reformera bostadsmarknaden, inte minst för att rädda hyresrätten som boendeform. Slutligen var frågan varför jag drar ned så mycket på en massa olika verksamheter; jag har inte tid att nämna alla. Det vi gör är ju att prioritera. Vi prioriterar kommunernas och landstingens generella statsbidrag, dem man själv kan nyttja. Det är sant att vi drar ned på ett antal av specialdestinerade bidrag som vi ser leder till ineffektivitet. vill höja skatten på allt som rör sig. Jag undrar: Vilken är din drömnivå för skattetrycket, ? Hur mycket ska svenska folket och svenska företag betala i skatt när får sin vilja igenom? 64 (V) replik: Det är rätt fascinerande att lyssna på . Han vill rädda hyresrätten genom att införa marknadshyror. Att bostadsbyggandet viker handlar ju om att man bygger för dyrt. Människor har inte råd att bo där. Då vill ni ta bort investeringsstöden och införa marknadshyror, . Min fråga handlar om besparingarna i välfärden. Ni drar ned på välfärden med 9 miljarder i statsbidrag. Till det kommer ytterligare 3 miljarder i minskade skatteintäkter, det vill säga totalt 12 miljarder. Det motsvarar 30 000 undersköterskelöner. Det är enormt stora besparingar, . Inser ni inte vilka oerhörda konsekvenser det skulle få? Man har ju för tuffa arbetsvillkor ; man går på knäna. Då kommer ni och säger: Hallå där – vi vill spara ännu mer på er än vad som har gjorts! Vi behöver mer resurser till välfärden, inte mindre. Men det är ju så att ni alltid prioriterar sänkta skatter framför välfärden, framför sjukas och arbetslösas ekonomiska trygghet och framför bostadsbyggande. 65 (C) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag noterar att jag inte fick något svar på frågan hur högt skattetrycket egentligen blir när får igenom sina höjningar på allt som rör sig – folk och företag. Det kanske är så att den siffran finns men är alltför skräckinjagande att tala om, och är det så förstår jag varför smusslar med målet med sina många skattehöjningar. Låt mig berätta vad jag eftersträvar när det gäller kommunernas resurser till välfärden. Under Alliansens tid vid makten fick min hemkommun mer i resurser från människor som jobbade och betalade skatt. Detta skedde med mycket låg inflation och en befolkningstillväxt som inte var i närheten av de siffrorna. Detta grundar sig på en jobbpolitik som innebar att fler fick ett jobb att gå till och att fler betalade in pengar till välfärden. Det är så mitt och erbjudande ser ut: en jobbpolitik som leder till att det blir mer resurser till välfärden. vill beskatta allt som rör sig och dela ut pengar här och . Jag vill jobba långsiktigt. 66 (V): Under den borgerliga regeringen sjönk skatteintäkterna per capita och i förhållande till prisutvecklingen – per person. Det har självklart stor betydelse för vilka förutsättningar landet får för att hålla ihop och för vilka satsningar man gör på välfärden. har under den här mandatperioden tagit ett stort ansvar för att landet ska kunna styras. När vi har valt att budgetförhandla med regeringen har vi gjort det i syfte att öka den ekonomiska jämlikheten samt stärka välfärden och de gemensamma investeringarna för att pressa ned arbetslösheten och hålla ihop samhället. För oss har det varit viktigt att den ensamstående mamman ska kunna känna att hon har fått det ekonomiskt bättre och att föräldrar inte ska behöva välja mellan att betala hyran och att köpa glasögon eller medicin till sina barn. Därför har underhållsstödet höjts i tre omgångar, och avgiftsfria mediciner för barn har införts liksom glasögonbidrag för barn och unga. Studenter ska kunna känna ekonomisk trygghet, och fler från studieovana hem ska vilja studera vidare. Därför kommer studiemedlet att höjas med . Vi har jobbat för att bygga ut välfärden för att den ska omsluta nya områden. har människor nämligen fått höra att det bara går att skära ned. Därför har vi satsat på att unga upp till ska ha avgiftsfri tandvård. Mammografi och cellprovsscreening ska vara avgiftsfritt, för ingen ska behöva missa en cancertumör för att plånboken är tom. Vi har satsat på avgiftsfria läkarbesök för äldre i öppenvården, och vi har fått igenom den historiskt sett största satsningen på välfärden genom de 10 så kallade välfärdsmiljarderna. Förlossningsvården har stärkts, och sjukvården har tillförts stora resurser. kommer 2 miljarder till förbättrade arbetsvillkor i sjukvården. Vi har jobbat för omfördelning och tagit några myrsteg framåt. Fler får betala statlig inkomstskatt. Det utjämnar inkomstklyftor som välfärden tillförs mer resurser. Jobbskatteavdraget fasas ut från , till borgarnas stora fasa. Långtidssjuka har fått sänkt skatt, och avdragsrätten för fackföreningsavgiften har återinförts. Därmed har miljoner löntagare fått sänkt skatt, men framför allt möjliggörs en stärkt facklig organisering. Och det behövs ju när starka krafter – borgarna och tillsammans med – rör sig framåt i syfte att försämra LAS och sänka folks löner. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande I den svenska modellen är inkomstbortfallsprincipen central. Om du har oturen att bli sjuk eller arbetslös ska du inte behöva förändra hela livet ekonomiskt. Du ska kunna känna ekonomisk trygghet. Därför har det varit viktigt för oss att taken i sjukförsäkringen höjs, liksom golvet och taken i arbetslöshetsförsäkringen – inte minst efter borgarnas stora sänkningar. Folk ska inte behöva försäkra sig vid sidan om de gemensamma trygghetssystemen; då slås den svenska modellen sönder. Vi hade gärna sett fler höjningar av taken, men vi har tyvärr inte fått regeringen med oss i det då den inte har velat finansiera sådana reformer. I förhandlingarna om vårändringsbudgeten har det varit viktigt för oss att låta metoo slå igenom. Metoo rullade fram och berörde oss alla. Plötsligt synliggjordes de erfarenheter vi kvinnor och flickor har levt med i hela våra liv. Kraften i dessa upprop och berättelser måste leda till förändring. Flickors och kvinnors kroppar är just deras kroppar, och dem ska ingen annan ha rätt till – eller anse sig ha rätt till. Där har alla partier som står för alla människors lika värde ett ansvar att ta. tillförs 170 miljoner till sju metoo-reformer. Pengarna kommer bland annat att gå till förbättrad sex- och samlevnadsundervisning i skolan, en ny satsning på kvinno- och tjejjourer, utbildningsinsatser för rättsväsendet, en informationskampanj om samtyckeslagstiftningen, kompetensutveckling för regionala skyddsombud och förstärkta resurser till . Men det behövs mycket mer. Det behövs tryggare arbetsvillkor, delad föräldraförsäkring och rätt till heltid. Kvinnors arbete måste uppvärderas och få det värde som det egentligen borde ha. Pensionssystemet behöver göras om, och fler måste säga ifrån när kvinnor och flickor kränks och utsätts för sexuella trakasserier. Varje ung människa måste kunna känna hopp och framtidstro. Alltför ofta i den politiska debatten får de i stället framstå som problem, särskilt om de bor i utsatta förorter. Fler poliser, hårdare tag och mer batonger är det som hörs mest. Visst kan det behövas fler och mer närvarande poliser, men det behövs framför allt satsningar på arbete, bostäder, utbildning och rikare fritid. Där har rättvisemiljarder stor betydelse. tillförs också mer pengar till utökade öppettider på fritidsgårdar, till ungas idrotts- och kulturaktiviteter samt till 10 000 fler sommarjobb. Att bli sedd, att få känna sig betydelsefull, att vara med och ta ansvar och att tjäna egna pengar har självklart stor betydelse för var och en av oss, inte minst för unga människor. Ens liv ska inte tillåtas att avgöras av föräldrarnas bakgrund, utbildning, ekonomi eller kontakter. Jag skulle kunna stå här länge och berätta om alla viktiga reformer som vi har fått igenom och hur de har påverkat livet för många människor – det gäller till exempel körkortslån och satsningar mot psykisk ohälsa bland unga. Men det tänker jag inte göra. De 90 reformer som vi har fått igenom talar sitt tydliga språk. Vill man bekämpa ojämlikhet och öka tryggheten och tilliten i samhället gör man det bäst med oss. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Tittar man på inkomstfördelningen när det gäller dessa reformer ser man att det framför allt är människor med låg eller medelhög inkomst som har fått ett förbättrat ekonomiskt utfall medan de som har det bäst ställt har fått betala. Så bör ju vänsterpolitik se ut. Men visst: Vi hade velat göra väldigt mycket mer. Något är ju fel när huvuddragen i borgarnas skattepolitik ligger kvar. Av EU:s 15 kärnländer är numera det land vars skattesystem är minst omfördelande mellan hög- och låginkomsttagare. Kapitalinkomster utgör en allt större andel av orsakerna till de växande inkomstskillnaderna. utgjorde kapitalinkomsterna – av dessa gick hälften till den rikaste procenten. Om vi skulle slå ut det på var och en av oss vuxna i befolkningen skulle det bli per person. Hur resurser fördelas och används i ett samhälle eller i en ekonomi har självklart en helt avgörande betydelse för allas vår framtid. Investerar vi dem i utbildning, vård, bostäder och infrastruktur, eller går de till enskild konsumtion eller spekulation? Därför hade det varit bra att införa en progressiv kapitalbeskattning eller en förmögenhetsskatt. Jämlikhet har ju ett ekonomiskt och ett samhälleligt värde i sig, och så länge detta inte görs kommer de ekonomiska klyftorna att växa. Här har vi inte fått med oss regeringen. Här finns det nu ett vägval att göra inför valet: Antingen stärker man välfärden och den ekonomiska jämlikheten med oss eller så går man högerut. Och hur blir det då? Jo, med kan man göra enorma besparingar i välfärden – de sparar nämligen mest av samtliga borgerliga partier på kommunsektorn. Med Liberalernas fördelningspolitik kan man dessutom få en omvänd fördelning från fattig till rik, eftersom de ger lika mycket till de som har högst inkomster som de ger till de övriga av befolkningen. De ger också dubbelt så mycket till män som till kvinnor. Med och Liberalerna kan man riva upp LAS, höja hyror och sänka folks löner. Man kan dessutom krydda detta med besparingar på sjuka och arbetslösa. Det är ett val att göra. För oss är valet enkelt: Vi vill se ekonomisk jämlikhet, stärkt välfärd, omfördelning, gemensamma investeringar, stärkt anställningstrygghet och förbättrade arbetsvillkor. Det är så vi bygger ett land som håller ihop. Det är det man får med – hederlig vänsterpolitik, helt enkelt. 67 (L) replik: Jag tror att vi var många som hoppade till i våra bänkar när du, , med sådan glädje beskrev hur du har tagit initiativ till – och fått igenom – att fler människor nu betalar statlig inkomstskatt. Du beskrev det sedan som att det handlar om bankdirektörer, men i själva verket handlar det ju om barnmorskor och välutbildade människor som ofta jobbar inom vård, skola och omsorg. Ni har höjt skatten för hundratusentals vanliga svenskar, ofta personer med akademisk utbildning. Det är jättemärkligt, för är ett land där utbildning lönar sig väldigt dåligt. När organisationen har gjort mätningar gällande ett antal utbildningar och kollat om det lönar sig att utbilda sig i har mätningarna visat att det inte lönar sig att utbilda sig när det gäller en majoritet av de utbildningar som man tittat på. Det lönar sig inte att gå på universitet i tre, fyra eller och ta studielån. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Är detta rimligt? Vill vi ha ett samhälle där utbildning, flit och ansvar inte lönar sig? Det är klart att vi inte vill! målar upp detta som en bild av klyftor och att det skulle handla om att hon med detta vill minska klyftorna i samhället. Men problemet är väl inte att vi i har , som tjänar 200 miljoner när han spelar i ? Det är väl inte detta som är problemet? Problemet är att vi har människor som inte har ett jobb och som inte är en del av arbetsplatsens gemenskap – människor som har små ekonomiska marginaler, som inte kommer in på arbetsmarknaden och som inte kan försörja sig själva. Problemet är också att klyftan mellan den som har arbete och den som inte har arbete har blivit tydligare. Det är ju detta problem vi ska lösa! Vi ska inte höja skatten för barnmorskor. : Är det rimligt att utbildning inte lönar sig i ? 68 (V) replik: Just för att vi vill sänka arbetslösheten satsar vi på offentliga investeringar. Det är mycket mer ekonomiskt effektivt än skattesänkningar – det visar forskningen, och det visar verkligheten. Men jag är mycket väl medveten om att detta är en bild som Liberalerna inte delar. Jag skulle också tro att det är just därför som er fördelningspolitik – där de rikaste får lika mycket som den övriga befolkningen – ser ut som den gör. Att utbildning inte skulle löna sig är väl ändå en sanning med modifikation, ? Människor med högre utbildning lever och har bättre hälsa samt större påverkan på samhällsutvecklingen och på den politiska debatten. Självklart är det väldigt viktigt att vi framöver satsar resurser för att göra så att fler kan utbilda sig längre om man så vill. Det är bland annat därför vi höjer studiemedlen. Det är också därför vi satsar mer på välfärden i stället för att spara på den. Men det är också så, , att även de som har högre utbildning kan jobba så att de blir sjuka. Människor sliter helt enkelt ut sig. Det kan vara undersköterskor, det kan vara barnmorskor och det kan vara sjuksköterskor. Alla jag har träffat säger att de gärna skulle vilja ha fler arbetskamrater och att stressen är för påtaglig. Jag har inte hört någon som säger att sjukförsäkringen är för trygg eller att välfärden behöver mindre resurser. Så jag skulle vilja fråga dig, : Varför sparar ni så mycket på sjuka och arbetslösa? Varför är detta prioriterat? Du pratar om barnmorskor som skulle få högre inkomstskatt. Jag har tittat på lönerna – medellönen för barnmorskor är inte i nivå med medellönen för dem som betalar den lägsta nivån på statlig inkomstskatt utan ganska långt därifrån. Likadant är det för poliser och sjuksköterskor, men jag skulle gärna vilja höja deras löner. 69 (L) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det blir väldigt tydligt att det här handlar om ideologi. Det är inte jag som påstår att utbildning inte lönar sig i , utan det är , den fackliga organisationen, som visar det i sina rapporter. Då säger : Det där tror inte jag på. Jag tror att man som politiker ska akta sig för det där, för det visar att det handlar väldigt mycket om ideologi och ingenting annat. Det är uppenbart att det lönar sig dåligt att utbilda sig i , ofta till kvinnodominerade akademikeryrken. Arbetsterapeuter och barnmorskor är två exempel. Det ni gör nu är att höja skatten så att sex av tio barnmorskor kommer att passera gränsen för statlig inkomstskatt. Det är inte rimligt. Det ska löna sig att utbilda sig, och det ska löna sig att arbeta. Vilket samhällsproblem vill ni egentligen lösa när ni höjer skatten för barnmorskor? Vad har de gjort dig, , när du höjer skatten och gör det mindre lönsamt att utbilda sig? Det är ju helt obegripligt. 70 (V) replik: Jo, vi vill anställa fler barnmorskor. Vi vill satsa mer på förlossningsvården och på fler anställda inom sjukvård, polis och skola. Vi vill inte genomföra stora besparingar i välfärden. Det är så, , att har man högre utbildning lever man längre, har bättre hälsa, större påverkan på samhällsutvecklingen och också högre inkomst, så det är väl klart att det lönar sig att utbilda sig. Man får bättre pension, och man bättre ersättningar från till exempel sjukförsäkringen om man har oturen att bli sjuk. Jag tycker att vi ska satsa på att förbättra arbetsvillkoren och höja folks löner, för jag skulle vilja att barnmorskor, poliser och sjuksköterskor fick betydligt högre löner än vad de har, men även undersköterskor och barnskötare. Det är så vi räddar välfärden , genom att anställa fler och förbättra arbetsvillkoren. Och det finansierar vi genom skatteintäkter. 71 (KD) replik: säger sig ofta värna de äldre i samhället. är hon tillsammans med regeringen ansvarig för en politik som jag inte tycker ser de äldres behov av äldreboende och inte minst platser på särskilt boende. Många vill flytta men får leva kvar i ensamhet och osäkerhet hemma utan socialt umgänge, kanske utan adekvat vård, med oro för att ramla och slå sig utan att någon vet om det och så vidare. Bristen på äldreboenden har tilltagit . Det är nu 125 kommuner som anger att de har brist på äldreboenden mot 77 i början av mandatperioden. var det 4 646 personer som efter att de hade fått ett beslut om äldreboende inte fick komma dit förrän , och i vissa kommuner får man vänta efter att man har fått beslut om en plats. Det här gör också att de demenssjuka hinner bli allt sjukare innan de får en plats. De hinner drabbas av många problem med hälsan när de egentligen borde vara på en plats i särskilt boende. Detta gör mig bekymrad. Jag tycker att ni har misslyckats med att lösa det här problemet, som i stället har tilltagit i maktens korridorer. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag blir också orolig när nu larmar om att det råder stor brist på kompetens och kunskap om demenssjukdomar inom . Ni var ju med och lade ned Alliansens utbildningssatsning för personal inom äldreomsorgen.