prot · H50987 · 2018-03-20 00:00:00 — Förhandlingar pågår mellan och industrin just när det gäller underhåll och vidmakthållande av flygmotorer för JAS 39 E. Det är en process där industrin är inblandad. Här handlar det om att parterna måste komma överens på olika sätt. Detta görs enligt den ordning som har fastställt och som regeringen fullföljer. Jag har inte tänkt ge mig in i någon situation av ministerstyre här. Jag vet inte vad det är som i så fall efterfrågas, vad exakt det är vi ska göra från regeringens sida i denna förhandling utan att ta över myndigheternas roll och skapa en situation där staten plötsligt hamnar i ett ekonomiskt ansvarstagande. Jag tror nog att det klokaste är att hålla sig till det regelverk som finns och att tillsammans med industrin ser hur de ska klara kommande underhåll och vidmakthållande av flygmotorer för just JAS 39 E. Jag är medveten om att denna process har pågått under en mycket . Jag har försökt hålla mig informerad om den, och jag har följt den. Jag har svarat på interpellationer om detta tidigare. Men det gäller att agera som regering inom de ramar och regelverk som finns, så att man inte kliver över de linjerna. Staten kommer att se till att vi har adekvat underhåll och vidmakthållande av flygmotorer. Men det pågår en förhandlingsprocess, och den måste ha sin gång. Industrin är en del i det givande och tagande som en sådan förhandlingsprocess innebär. Just GKN har varit en bra leverantör också på flygsidan för statens räkning, så det borde gå att hitta en lösning. Men det måste ske den ordinarie vägen, enligt de rutiner som gäller. 13 (KD): Jag får tacka för ministerns svar. Jag förstår naturligtvis mycket väl att det finns regelverk, speciellt på det här området. Men för den civila delen av flyg- och rymdverksamhet är det en lång produktutvecklingstid, och det är klart att detta kräver någon form av aning och strategier från regeringens sida. Vi har en exportstrategi , med ett antal punkter som säkert tjänar sitt syfte. Det här är dock speciellt, just för att det berör både det militära och det civila. Jag känner därför att det viktiga här är att regeringen får fram och sätter de långsiktiga spelreglerna på pränt. Statsrådet var ju inne på och var väl medveten om den långa process som har försiggått. Det är många och långa processer inom ett antal industrier. Jag som jobbar med näringsfrågor överlag kan konstatera att nästan oavsett vilken industri och bransch jag vänder mig till upplever man många och långa beslutsprocesser. Det här är ett komplext område, men jag skulle ändå gärna vilja få höra från försvarsministern hur man kan korta de här processerna . 14 Försvarsminister (S): Det grundläggande beslutet när det gäller stridsflygskompetens i , det som över huvud taget ger möjlighet att föra den här typen av förhandlingar om underhåll och vidmakthållande av flygmotorer som sker, är att vi har gjort en beställning av nästa generation JAS Gripen – JAS 39 E Gripen – och att vi i har uttalat mycket tydligt att detta är ett väsentligt säkerhetsintresse. Detta är en markering mot , där vi utnyttjar den möjlighet som finns att markera egna säkerhetsintressen. Det har vi också gjort när det gäller undervattenssystemen, där vi har lagt ut en beställning på varvet i . Detta är det grundläggande och det som över huvud taget gör det möjligt att föra den här diskussionen eller förhandlingen som pågår med industrin om kommande underhåll och vidmakthållande av flygmotorer för just JAS 39 E. Annars hade vi över huvud taget inte varit i den situationen. Det är svårt för mig att kommentera längden på den här typen av förhandlingar. Det här är ju olika parter som har lite olika roller och olika intressen, och det är de som i slutändan måste lösa det här. Jag är, som jag sa tidigare, inte beredd att försätta vare sig mig eller regeringen i ett läge där vi tänjer på regelverken. Detta måste ha sin gång, och det måste få fungera utifrån det som har fastställt, annars blir det i förlängningen en fråga för . Jag tänker alltså inte låta mig lockas in i den typen av diskussioner. Jag hoppas att man har förmåga att komma överens om just det här med underhållet och vidmakthållandet av flygmotorer och att det ska kunna bli ett avtal så att man också klarar framtiden. Men det är någonting som återstår att se. Det pågår en process och en dialog. Tack för interpellationen! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:413 om samhällsekonomiska konsekvenser av trafikstörningar 15 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till mig om samhällsekonomiska kalkyler rörande trafikstörningar i . För att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet är det viktigt att vi utifrån aktuella faktaunderlag gör rätt bedömningar och investerar medlen där de gör mest nytta. För att stärka befintliga system och investera i ny infrastruktur satsar regeringen mer under kommande planperiod, 2018–2029, än vad som gjordes under den nu gällande planperioden. Utmaningen ligger i att prioritera rätt åtgärder och få ut så mycket nytta som möjligt av de medel vi investerar. I det arbetet utgör samhällsekonomiska analyser ett av flera viktiga underlag. har redan i sin instruktion i uppdrag att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. redovisar dessutom regelbundet en plan för detta arbete. utvecklar således metodiken på området löpande. Den senaste planen redovisades , och där prioriterar utvecklingen av saknade effektsamband och beräkningsmetoder. Man lyfter fram att det finns ett stort behov av fördjupad kunskap om värdering av olika typer av trafikstörningar, förseningar och trängselsituationer samt värdering av restidsosäkerhet för såväl person- som godstransporter. Jag bedömer därför att kommer att utveckla och förbättra analyserna på det sätt som efterfrågar. Det finns dock anledning att återkomma till formerna för en redovisning av de samhällsekonomiska kostnaderna för trafikstörningar när metodiken är på plats. När vi nu gör en kraftfull satsning på förstärkt infrastruktur utgör samhällsekonomiska beräkningar och analyser viktiga underlag för prioriteringen av åtgärder såväl när det gäller utvecklingen som vidmakthållandet av transportsystemet. I det sammanhanget bör vi överväga att även utveckla metoderna för hur vi beräknar de långsiktiga effekterna av att underlåta att göra investeringar i det som bygger starkt för framtiden. 16 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det gläder mig att vi verkar vara överens om att vi behöver bättre beslutsunderlag här i och även i regeringen. Den här interpellationen skrev jag när jag pratat med . Jag ville helt enkelt veta vad stoppen på mellan och och mellan och kostat. Det är ingen statshemlighet att det är stora problem just på en två-plus-ett-väg som heter E4 och som går mellan och . Trafiken stoppas om och om igen, och de som drabbas av detta är naturligtvis privatbilister, pendlare och den tunga godstrafik som går efter vägen. Då vore det rimligt att kunna ta reda på vad stoppet har kostat så att man kan väga det mot vad det kostar att åtgärda problemet. Jag tror att vi behöver mycket bättre beslutsunderlag, precis som jag skriver i interpellationen, och jag vet att statsrådet är engagerad i däckfrågan. När det inträffar allvarliga händelser är det klart att det är viktigt att veta om privatbilisten körde med dubbfria däck, kanske till och med på grund av att det är dubbdäcksförbud i , eller om denne körde med trafiksäkra dubbdäck. Det är sådana saker som vi måste få fram. När det gäller till exempel däckfrågan var det ovärderligt med undersökningen som visade att det är större risk att omkomma om du kör med dubbfria däck jämfört med dubbdäck. Sådana undersökningar är bra att ha för oss beslutsfattare när vi sedan väger politik och åtgärder mot varandra. Därför är det bekymmersamt att den här statistiken inte fanns. Det förvånade mig. Man kan gå in på SCB:s hemsida och få reda på nästan allt i det här landet, men vi kunde inte få reda på vad återkommande trafikstörningar kostar. Jag tycker därför att det är otroligt bra att statsrådet väldigt tydligt signalerar att vi behöver den här sortens beslutsunderlag så att vi kan fatta kloka beslut om prioriteringar och också väga trafikslag mot varandra. Om det är så att till exempel vägnätet är underdimensionerat skulle man ju få fram det om var väldigt tydligt med vad trafikstörningar kostar. Vad kostar det till exempel att en skolbuss åker i diket på grund av bristfällig vinterväghållning? Vad kostar det samhället när går ut och säger att man inte ska välja E4:an under sportlovet utan de mindre vägarna och konsekvensen blir avåkningar utefter de mindre vägarna? 17 Statsrådet (S): Tack för berömmet! Jag delar uppfattningen att det är viktigt att vi har bra underlag för att kunna göra riktiga samhällsekonomiska bedömningar. Jag tycker också att det är viktigt att vi tar fram underlag för vad underlåtenhet att satsa på infrastruktur kostar. Regeringen är i ett läge där vi lägger 100 miljarder mer än vad den förra regeringen gjorde på infrastruktur. Prislappen för den förra alliansregeringens underlåtenhet att investera i järnvägssystemet märker nu alla tågpendlare. Det är signalfel, växelfel eller andra fel som uppstår till följd av att den tidigare regeringen valde att prioritera skattesänkningar i stället för investeringar. På motsvarande sätt brukar jag ibland i debatten jämföra den underlåtenhet som fanns i att göra utbildningsinvesteringar. Det finns 100 000 lediga jobb på svensk arbetsmarknad som inte kan tillsättas därför att inte tillräckligt många utbildas. Det är viktigt att också ta fram en prislapp på vad bristen på investeringar kostar. När det gäller sakfrågan kan vi konstatera att de störningar som finns i trafiken leder till samhällsekonomiska effekter. Jag är glad att tar upp frågan om däcken, inte minst vinterdäcken. Jag har engagerat mig i frågan, och jag driver nu att det ska ställas krav på vinterdäck. Det innebär att också tunga fordon, lastbilar med släp samt bussar ska ha vinterdäck. Så är det inte . finns en lagstiftning där det räcker med att ha vinterdäck på drivaxeln, och jag tycker inte att det är tillräckligt. E4:an i var för helt blockerad. Den fylldes av lastbilar med undermåliga däck. Inte minst har vi sett att utländska åkerier är kraftigt överrepresenterade i statistiken när det gäller däckkvalitet. Det är inte acceptabelt. Kör man i ska man ha bra däck. Det är en viktig säkerhet för trafikanterna. Det är också viktigt för dem som faktiskt framför fordonen att veta att fordonet har bra däckkvalitet. Min fråga tillbaka till i just däckfrågan är om är för eller emot krav på att även lastbilar och bussar ska ha vinterdäck. För mig är det självklart att vi ställer kravet. Det kommer att förhindra olyckor, och det kommer att öka framkomligheten. Vi slipper situationer där inte ens snöröjningen kan komma fram på grund av att vägen blockeras av lastbilar eller bussar med undermåliga däck. Så kan vi inte ha det! Det är angeläget att gå fram med krav, precis som i , på vinterdäck på tunga fordon. I sammanhanget vill jag ändå passa på att upplysa om att jag har tagit upp frågan om EU-trailer, vilket har varit en aktuell fråga i valkretsen, med kommissionären. Det är också en otroligt viktig fråga för att säkerställa en säker trafikmiljö och bra framkomlighet. Men då måste vi ha modet att ställa krav. Svenska åkerier och har uppskattat detta eftersom det jämnar ut konkurrensvillkoren och säkerställer att även utländska åkerier måste ha samma höga noggrannhet på trafiksäkerhet som svenska åkare faktiskt har. De har det därför att de är angelägna om att godset ska komma fram, att förarna ska ha en bra arbetsmiljö och att de kan köra säkert och visa omsorg också om andra trafikanter. På samma sätt är det rimligt att det kravet ställs på andra som färdas med gods i . Jag kommer att noga följa frågan för att se till att det blir bättre samhällsekonomiska bedömningar. Jag tycker också att det är viktigt att säkerställa och få bra kvalitet på statistiken när det gäller vilket däck som används i olika trafiksituationer, och jag är övertygad om att vinterdäckskravet kommer att bidra till en säkrare trafikmiljö. 18 (M): Det är tråkigt att statsrådet när vi diskuterar en stor, viktig och angelägen fråga, där vi i sak verkar vara överens, helt plötsligt förflyttar sig till någonstans långt-bort-i-stan. Jag rekommenderar statsrådet, tv-tittarna och tittarna på hemsida som tittar på debatten i efterhand att gå in och lyssna på Ekots lördagsintervju med Socialdemokraternas partisekreterare. Lyssna noga på programledaren när han – eller om det var en hon – informerar partisekreteraren om hur många fler miljarder i statliga skatteintäkter som alliansregeringen hade. Men låt oss nu hålla oss till ämnet. Det är därför det är så tråkigt när statsrådet far iväg på någon annan resa. Det är alltså viktigt att ha bra beslutsunderlag. Det är vi helt överens om. Det var därför jag tog upp däckfrågan. Jag kan se inte minst på när det kommer bilister som kör med dubbfria däck och orsakar trafikolyckor. I en allvarlig situation när det är blixthalka har dubbdäcken en stor betydelse. De har också en stor betydelse för andra trafikanter, inte minst den tunga trafiken. När bilister med dubbdäck kör och river upp ytan blir det en bättre friktionsyta mot isen. Det är alltså bra för alla bilister. Om det är så att statsministern vill driva ett korståg för däck ska man driva ett korståg mot dubbfria däck – ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det vore alltså bättre om alla bilister körde med dubbdäck – ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det är större risk att dö i en trafikolycka när du kör med dubbfria däck jämfört med dubbdäck. Man har granskat samtliga dödsolyckor, och man har tittat på vilka däck bilisten hade. Det vore bra om regeringen tog fram ett förbud mot kommuner att införa dubbdäcksförbud. Men vad vet jag? Det är en balans mellan luft i storstäder och trafiksäkerhet. Om vi tar bort SSU-retoriken är det seriöst att prata om vad det innebär att inte investera i trafiksäkra vägar. Om till exempel regeringen höjer a kassor, barnbidrag eller andra bidrag, vad får det för konsekvenser för dem i när säger att det inte finns pengar till vägunderhåll? måste göra om asfaltvägar i till grusvägar på grund av att regeringen har avsatt för lite pengar. Därför är det bra att har avsatt ungefär en halv miljard mer jämfört med regeringen. Om man börjar mäta underlåtenhet hos våra myndigheter med vetenskapliga metoder kommer vi att få se att det finns ett stort behov av reinvesteringar, att se till att underhålla det vägnät som finns. Det gäller stora och små vägar, och det gäller genomfartsvägar. Sedan måste naturligtvis regeringen alltid prioritera och titta på var behoven är störst. Då kan vi se vissa trafikleder, till exempel E4 genom . Det är självklart att E4:an ska vara öppen och farbar , alla årets dagar, oavsett väder. Då hade det varit bra – och det är vad den här interpellationen handlar om – att veta vad det kostar när E4:an är avstängd i . Och vad är alternativkostnaden för att se till att det finns en fungerande E4? 19 Statsrådet (S): kallar det SSU-retorik. Jag vill ändå påminna om att sanningen är att det fanns en regering som valde att prioritera skattesänkningar och körde landets finanser i botten med 60 miljarder i underskott. Den regeringen lät bli att investera i det som bygger starkt och gjorde inte tillräckliga investeringar i infrastruktur. Det kan man inte komma ifrån. talar sig varm för dubbdäck. Låt mig då påminna om att det inte ens ställdes krav på vinterdäck på tunga fordon eller på bussar. ställer vi kravet att det ska vara vinterdäck på tunga fordon och på bussar. Jag ställer återigen frågan till om han tycker att det är en bra idé. På privatbilar, som och jag kör, finns kravet att ha vinterdäck. Men är det inte rimligt att den som kör en buss med 50–60 passagerare eller kör ett tungt fordon i 60-tonsklassen har däck av bra kvalitet, till exempel vinterdäck när det är vinterväglag? Jag har svårt att se varför är ivriga motståndare till detta. Jag efterlyser nu besked. Jag är angelägen om att vi ska få fram bra kvalitet. Det är helt avgörande på de underlag som finns. Därför tar vi gärna fram och utvecklar nya metoder för att räkna ut vad underlåtenhet i investeringar kostar. Bara det faktum att E4:an stod stilla på grund av att det inte fanns tillräckliga och bra krav på däckkvaliteten i kostade säkert i form av produktionsbortfall. Det är viktigt att redovisa sådana beräkningar. Sedan kommer detta, precis som alla samhällsekonomiska beräkningar, alltid att vara ett underlag och aldrig styrande, för vi måste givetvis ha modet och kraften att kunna fatta beslut av politiska skäl. Jag kommer att vara lika noggrann med arbetet med statistikunderlag som med att få statistik som är uppdelad efter klass och kön. En brist som jag har uppmärksammat är att det är svårt att få tag på könsuppdelad statistik på transportområdet liksom statistik som är socioekonomiskt uppdelad. Det är minst lika viktigt. Frågan om det statistiska underlaget är viktig, och här ligger ett stort ansvar på att ta fram modeller och metoder. Jag kan konstatera att de gör det och utvecklar flera olika modeller på ett bra sätt. Det är också därför det blir en intressant debatt när man konstaterar prislappen för underlåtenhet i att investera i infrastruktur. är det sista chansen, , att ge din och möjligtvis också syn på frågan om vinterdäck och den reglering som regeringen aviserar. 20 (M): Jag tyckte att statsrådet sa att Alliansen inte hade ställt krav på vinterdäck för tunga fordon. Faktum är att det var en moderat infrastrukturminister som , tror jag, införde krav på just vinterdäck för tunga fordon på drivande axlar. Jag vet inte om statsrådet slant med tungan eller om han har glömt bort att det faktiskt var Alliansen som införde vinterdäck för tunga fordon. Det förs en debatt bland yrkesfolk som kan detta. Jag har visserligen behörighet att köra buss och lastbil, vilket jag också gjorde i min ungdom, men jag skulle absolut inte kalla mig yrkeschaufför. Debatten gäller vad som är mest effektivt och vilka åtgärder man ska vidta. Detta får vi återkomma till när statsrådet lägger fram ett skarpt förslag, om det kommer ett sådant. Det är givetvis viktigt om regeringen underlåter att investera i infrastruktur och väljer stora, breda bidragsutbyggnader före att avsätta tillräckliga resurser till exempelvis vägnätet. Det är klart att det har betydelse om jag bor i eller någon annanstans och vägarna blir sämre och sämre. Jag körde själv i , och trots att tjällossningen inte ens har kommit igång märks det att det behövs mer pengar till infrastrukturen. Detta är något som infrastrukturministern får slåss för med sin finansminister – att prioritera rätt saker. Det är bra att vi är överens om att det finns ett behov av en bättre och mer uttömmande bild av de samhällsekonomiska konsekvenserna av trafikstörningar. Jag tror att oavsett vilken regering vi har efter valet kommer vi att få bättre beslutsunderlag . Tack för en bra debatt! 21 Statsrådet (S): Tack, , för en bra debatt! Det är viktigt att vi gemensamt arbetar för att få fram bra underlag för politiska beslut. Jag vill ändå påminna om att 140 miljarder i skattesänkningar under förra mandatperioden inte underlättade förutsättningarna att investera i bra vägar. Jag må ha diskussioner med min finansminister, men de har ändå resulterat i att vi kan lägga 100 miljarder mer på vägar och järnvägar än vad den förra regeringen gjorde. Uppenbarligen finns det alltså en lite större beredskap hos en socialdemokratiskt ledd regering att satsa på och investera i infrastruktur. Det kommer dock aldrig vara så att alla tycker att det är tillräckligt. Behoven är oändliga, inte minst av underinvesteringar. Vi som är engagerade trafikpolitiskt, och det vet jag att är, får därför fortsätta att kämpa och arbeta tillsammans för bra vägunderhåll, väginvesteringar, järnvägssatsningar och annan infrastruktur. Än en gång, tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:420 om privatisering av statliga vägar 22 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i anledning av rapporteringen om ökad privatisering av de statliga vägarna. gör gällande att försöker privatisera delar av vägnätet. Att regeringen önskar en sådan utveckling kan jag med kraft dementera. har i en kommentar till rapporteringen angett att det inte ligger i intresse eller finns något beslut om att samlat driva en sådan utveckling. Inte heller har regeringen gett myndigheten något sådant uppdrag. , Kommuner och Landsting och kom 2012 tillsammans fram till en gemensam målbild för hur avgränsningen mellan statlig, och enskild väghållning bör vara. Därefter har inlett ett översynsarbete, bland annat rörande de kommunala väghållningsområdena, och inventerat allmänna vägar i form av utfartsvägar kortare än . Väglagen anger att en väg får dras in om den efter tillkomsten av en ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna och åtgärden medför endast ringa olägenhet för bygden. Som var och en förstår är detta inga lätta ärenden att avgöra, och det finns ingen fastslagen lista med kriterier för hur de olika begreppen i lagen ska tolkas. Jag vill betona att varje förändring av väghållaransvaret måste prövas utifrån förhållandena i det aktuella fallet. Som också tydligt framfört i kommentarer till medierna finns det inget besparingssyfte med deras översynsarbete. Jag har för avsikt att hålla mig informerad om hur arbetet med avgränsningsfrågorna kring väghållaransvaret utvecklas. 23 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Min fråga till statsrådet, som föranledde detta svar, var: Varför vill staten privatisera underhållet av 2 statliga vägar? Denna vägsträcka motsvarar faktiskt halva jordens omkrets. Så allmän, statligt förvaltad väg vill, enligt ett nyhetsinslag i och upprepat , statsrådets myndighet av besparingsskäl privatisera och överlåta på boende längs vägen – detta alltså enligt uppgifter förmedlade i allmänna, statliga medier. Uppgifterna bekräftas i inslaget av uttalanden från företrädare från . Min fråga ställs utifrån kontakter vi har haft med människor som såg inslaget och som givetvis blev oerhört oroade och funderade på om det gäller bildande av vägsamfälligheter med innebörden att de som bor längs vägarna nu får överta hela det ekonomiska och juridiska väghållaransvaret från staten. Är det så man avser att förverkliga dessa planer? Om det är så, statsrådet, är det fråga om en massiv övervältring av kostnader och ansvar från staten till människor bosatta i landets mest perifera delar, som får sköta sin väghållning själva. Självfallet rimmar detta utomordentligt illa med de ambitioner som samarbetsregeringen gav uttryck för så sent som i går, i ett förslag till proposition: att hela landet ska leva. Min fråga är: Kan statsrådet bekräfta eller dementera de av förmedlade uppgifterna? Jag tackar för svaret. Jag tolkar det som att statsrådet i varje fall inte är underkunnig om verksamheten och heller inte har givit den sitt godkännande. Så långt är det gott. Bekymret, statsrådet, är att nyhetsrapporteringen om ämnet privatisering av statliga vägar omfattande tusentals mil, i synnerhet i landets mer glest befolkade områden, har fortsatt. kan man läsa i tidskriften att en annan företrädare för , , säger att det inte är någon som har kommit fram till att de ska dras in utan att det måste avgöras från fall till fall, kopplat till förändringar i samhället avseende att föra vägar från statligt huvudmannaskap till enskilt. Det är ett pågående arbete att se över vilka vägar som är till nytta för allmänheten och vilka som främst är till för fastighetsägarna och dem som bor och verkar där.