prot · H50987 · 2018-03-20 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/sekreterare § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:433 Interpellation 2017/18:433 Icke-medicinsk omskärelse av (SD) Interpellationen 2017/18:433 Icke-medicinsk omskärelse av (SD) besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:3995 och 4000 till kulturutskottet 2017/18:3996 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:3997 till skatteutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:JuU16 Kriminalvårdsfrågor 2017/18:JuU28 Ökat konsulärt skydd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar 2017/18:SoU19 Statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall 2017/18:SoU7 om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor 2017/18:SoU14 Äldrefrågor 2017/18:FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor 2017/18:CU8 Familjerätt 2017/18:CU12 Ny järnvägstrafiklag 2017/18:UU19 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och 2017/18:FöU8 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal § 7 Svar på interpellation 2017/18:415 om statliga veterinärers försäljning av djurfoder 1 Statsrådet (S):  om jag anser att det är en statlig angelägenhet att sälja djurfoder  varför jag inte vill vidta några åtgärder för att se till att distriktsveterinärerna bedriver verksamheten i enlighet med gällande bestämmelser  om jag anser att distriktsveterinärernas försäljning av vanligt djurfoder inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt  vilka åtgärder jag avser att vidta för att konkurrensen för de privata försäljarna av djurfoder inte ska snedvridas. Jag noterar att i princip samma frågor har ställts till mig av och hans partikollegor , men jag kan givetvis svara på dem också här i kammaren. Låt mig inleda med att säga att djurvälfärd är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Djur som är i behov av vård ska få vård, oavsett var i landet de befinner sig och oavsett behovet uppstår. Regeringens bedömning är, liksom alliansregeringens bedömning var, att en lösning med enbart privatpraktiserande veterinärer inte kan tillgodose de höga ambitioner som staten har vad gäller djurhälsa och djurskydd. Regeringen anser att distriktsveterinärerna är ett nödvändigt komplement till de privata aktörernas verksamhet. För att kunna driva en statlig veterinärorganisation på ett effektivt sätt behöver distriktsveterinärerna också kunna utöva verksamhet på marknadsmässiga villkor. Därför får distriktsveterinärerna ägna sig åt all typ av djurhälsovård och djursjukvård av lantbrukets djur. De får också bedriva veterinärservice gällande häst och sällskapsdjur på en fastställd primärvårdsnivå. Verksamheten är avgiftsfinansierad. Den del som handlar om att utföra vissa samhällsnyttiga tjänster delfinansieras via statsanslag, och denna del särredovisas. Vad gäller synpunkter om distriktsveterinärernas upphandling och försäljning av djurfoder ber jag att få hänvisa till mina tidigare svar på de tre riksdagsfrågor i ämnet som , och ställt till mig. Avslutningsvis vill jag understryka vikten av en väl fungerande veterinärorganisation. Min förhoppning är att distriktsveterinärerna ses som ett bra komplement till privata aktörer utan att snedvrida konkurrensen. 2 (M): Tack, statsrådet, för svaret! I går hade regeringen presskonferens, och statsministern sa så här: När storstadsbor ska åka ut på landsbygden och koppla av måste det fungera även där. Jag tycker att det är viktigt att det finns god samhällsservice i hela , inte bara för storstadsbor utan naturligtvis i första hand för oss som bor utanför storstäderna. Då är det viktigt att det finns goda villkor för småföretagande. Det är viktigt att det finns många privata småföretag runt om i . Det är mot den bakgrunden som jag har ställt denna interpellation. Jag tycker inte att det är tillfredsställande att vi har konkurrens generellt från statliga mot privata företag och särskilt inte att man säljer djurfoder. Jag har ställt en rak och enkel fråga till statsrådet: Vad anser statsrådet om att inte följer lagen? Då hänvisar statsrådet bland annat till ett svar som är skrivet till . Eftersom statsrådet inte läste upp det eller refererade det är det oklart för tv-tittarna vad statsrådet anser, så jag läser upp det. ”Det är som ansvarar för att hantera . Av svar på rapporten framgår att inte delar uppfattning rörande befogenhet att sälja djurfoder.” Det är alltså vad anser. Min fråga var vad statsrådet anser. Anser statsrådet och regeringen att det är en angelägenhet för staten att sälja hund‑ och kattmat? Ser statsrådet några svårigheter med att konkurrerar ut privata företagare? Anser statsrådet att det ska finnas privata veterinärer runt om i ? Är det viktigt med småföretagsamhet runt om i som gör att man kan få god samhällsservice oavsett om man bor i , på i eller i i ? Det är naturligtvis så att när går in och gör marknadsstörningar får det konsekvenser för privata företag. Jag kan förstå de många småföretagare som är djupt upprörda. De har läst , där är väldigt tydlig med att man anser att helt enkelt bryter mot lagen. anser att bryter mot lagen. Man skriver i rapporten: ”bedömer att det inte finns någon uttrycklig befogenhet för att sälja djurfoder.” Det är tydligt. Det är svart på vitt. Det går inte att missförstå. bedömer att det inte finns någon uttrycklig befogenhet för att sälja djurfoder. Min fråga till statsrådet var alltså inte vad anser om utan vad statsrådet anser om den rapporten – och om statsrådet ser några problem med att ett statligt verk konkurrerar ut privata företagare. Men det får vi väl svar på i nästa inlägg. 3 Statsrådet (S): Jag skulle vilja sätta saker i perspektiv. Det har skett en enorm expansion av den veterinära marknaden i . Det beror inte enbart på att antalet hundar och katter har ökat. Djursjukvården erbjuder en mycket hög grad av tillgänglighet, avancerad vård och behandling. Den medicinsk-tekniska utvecklingen har gått framåt i rasande takt även på det veterinära området. dominerar två jättar veterinärvården för sällskapsdjur. Detta vid sidan av enskilda djursjukvårdsföretag – och distriktsveterinärerna. distriktsveterinärernas andel av veterinärmarknaden har minskat och uppgår till . Det som ledamoten tar upp här är djurfoderförsäljning. Den andel som distriktsveterinärerna har av den totala försäljningen av djurfoder motsvarar . Ledamoten förstorar upp detta till en oerhört stor fråga. När det sedan gäller kritik är detta något som hanterar. Det har jag sagt i de svar jag har lämnat tidigare, och det står jag fast vid. Detta är inte något jag som statsråd ska gå in och hantera. Jag vill också, fru talman, påminna om att det foder som distriktsveterinärerna säljer, som utgör av den totala marknaden, väldigt ofta är kopplat till den sjukdomsdiagnos som fastställs vid besöken. Jag lovar ledamoten , vilket jag ska återkomma till i nästa anförande, att de privata veterinärerna och djurfodersförsäljarna långt ifrån alltid finns där ute i verkligheten. 4 (M): Statsrådet hade kvar, men du får väl ta . Jag tycker att statsrådet negligerar och inte tar dess kritik på allvar. Så här säger företrädare: ”Att vi över huvud taget skriver en rapport om en verksamhet visar hur allvarligt vi ser på det.” Detta ska ställas i kontrast till landsbygdsministerns försök att nu helt enkelt förminska frågan. Jag kom i kontakt med den statliga konkurrensen på detta område . Då fanns det en fantastiskt fin verksamhet i som hette Gästrike Djurklinik. Ägaren där kontaktade mig i min egenskap av företrädare för en näringslivsorganisation. Han hade läst om hur staten skulle öppna en djurklinik en bit från honom och om den investering på 4–5 miljoner som staten gjorde. Han var djupt orolig för konsekvenserna av den statliga osunda konkurrens som skulle uppstå gentemot hans fina företag med 30 anställda. Han var orolig för att han skulle tappa kunder, för att folk skulle välja bort honom och för vad det skulle betyda för , som, om det företaget skulle försvinna, skulle bli utan veterinär. Detta var 2004. Jag kommer ihåg hur jag tog dit en socialdemokratisk och en folkpartistisk riksdagsledamot, som fick träffa ägaren. Ägaren förklarade varför det var så allvarligt när staten gick in och konkurrerade ut privata företag. Tyvärr fick rätt, och företaget gick i konkurs, bland annat på grund av den djurklinik som öppnat därifrån. Man kan raljera över att det bara är som köper djurfoder av staten , men på marginalen är detta naturligtvis, med tanke på de 60 000 miljoner i skattehöjningar som den här regeringen har infört för privata företag, en jätteallvarlig marknadsstörning. Konsekvensen, fru talman, för dem som bodde i var att de blev av med sin fantastiska djurklinik. Jag är bekymrad över att denna utveckling fortsätter. konkurrerar ju privata veterinärer med till exempel internet. Jag var i i går; det ligger i kommun. Där berättade att hon själv köper djurfoder på internet. Det är jättesmidigt att få det hemkört. Det är klart att varje liten del som någon förlorar och någon annan vinner innebär en marknadsstörning. Det är därför detta är så allvarligt. Jag tycker att det är bra att har granskat den här verksamheten och att man har talat om att det är en verksamhet som helt enkelt inte har rätt att bedriva. Jag hade önskat att statsrådet och regeringen också hade värnat hela och sagt nej – vi i staten ska naturligtvis inte konkurrera med privata företag och konkurrera ut dem. Det är nämligen små, privata företag som bygger servicen och välfärden på landsbygden. Då ska naturligtvis inte staten konkurrera ut privata företag, fru talman. 5 Statsrådet (S): Jag kan bara konstatera att ledamoten är betydligt mer engagerad för foderförsäljare än för djurs hälsa. Ledamoten gråter krokodiltårar för dem som har av marknaden. Distriktsveterinärernas verksamhet är en angelägen fråga. De fyller ett mycket viktigt behov runt om i landet, inte minst på landsbygden. De erbjuder djurhälsovård och djursjukvård i områden där det inte finns marknadsmässiga förutsättningar. För dem som bor i glesbygd är till exempel den jourverksamhet som distriktsveterinärer bedriver helt ovärderlig. De privata veterinärerna har inte visat något intresse för jourverksamhet. –2015 har gjort 150 upphandlingar av jourverksamhet. Endast en privat veterinär har svarat. I samtliga fall är det distriktsveterinärerna som har fått ta hand om jourverksamheten. I , som jag kommer från, finns det ganska gott om privata veterinärkliniker längs kusten och på de större orterna, där det finns mycket sällskapsdjur. man däremot inåt i länet är de privata veterinärklinikerna mycket sällsynta. Där finns i stort sett bara Distriktsveterinärerna och även en väl fungerande jourorganisation, som också tar hand om jouren längs kusten och i de större städerna, där de privata inte vill ha den. Detta handlar också om att kunna ha kris- och jourberedskap. Vi kan ta det här exemplet från vardagen. En julaftonsmorgon har hästen kolik. Det är inte någon privatveterinär som kommer dit, utan det är distriktsveterinären som kommer för att ge den livsviktiga behandlingen. Distriktsveterinären har också med sig ett foder som är lämpligt att sätta in när en sådan här sjukdomsdiagnos fastställts. Den privata foderförsäljaren har inte öppet , juldagen eller annandagen, utan först därefter. De insatser som distriktsveterinärer gör runt om i landet, framför allt i glesbygd men även i kustområdena och de större städerna, är ovärderliga. Det gäller inte bara hästar. Ta en ko som har kalvförlamning en lördagsmorgon. Jo, distriktsveterinären. Min fråga till är, fru talman: han varit med om sådana här händelser? Jag har varit med om det själv, och jag har fått till mig många berättelser om detta. 6 (M): Vi kan konstatera att statsrådet pratar om det mesta utom om kritik. Jag påminner igen om att anledningen till att inledde en granskning av försäljningen av djurfoder var att man ansåg att det var en allvarlig marknadsstörning och att saknade mandat att sälja djurfoder. Lått oss hålla oss till . Låt oss lyssna på vad , privatpraktiserande veterinär i , tycker. Hon säger ungefär så här: Privata veterinärer har stått ut med konkurrens från de statliga distriktsveterinärerna . går de statliga veterinärerna ett steg längre och inleder ett samarbete med . Med rabatterade priser vinner de ytterligare marknadsandelar på bekostnad av de privata veterinärerna. Jag är så upprörd. Får statliga verk bete sig hur de vill? Det är väl uppenbart att statsrådet här legitimerar att privata företag slås ut – att staten konkurrerar ut privata företag. Det handlar alltså inte om att det ska finnas tillgång till veterinär i landsbygd, för det är vi överens om. Men det vi inte är överens om är rollfördelningen, till exempel om det är lämpligt att staten ska behandla smådjur när det finns privata veterinärer. Naturligtvis ska jordbruket ha en fungerande tillgång till veterinärer. har statsrådet en sista chans att svara på frågan: Tar statsrådet kritik på allvar, och vad anser statsrådet om att Distriktsveterinärerna enligt säljer djurfoder fastän de inte har tillstånd att göra det? 7 Statsrådet (S): De privata veterinärföretagen är viktiga för . De har betydelse, och de har av marknaden. Distriktsveterinärerna har av marknaden. Men Distriktsveterinärerna tar i stort sett av jourverksamheten. Det är helt ovärderligt för alla djurägare runt om i landet, oavsett om det gäller produktionsdjur eller sällskapsdjur. Jag konstaterar också att när det gäller foder är det av marknaden som Distriktsveterinärerna har , och det gäller ofta foder som är kopplat till en sjukdomsdiagnos. Att har uppfattningen att det inte finns en ”uttrycklig” befogenhet – ledamoten , observera att det står ”uttrycklig” befogenhet – kan nog tolkas på olika sätt. delar inte uppfattning, och planerar nu också att göra en upphandling av djurfoder 2018. Att och hans moderata partikollegor är mer intresserade av foderförsäljning än av djurs hälsa är ändå ganska anmärkningsvärt. Den här regeringen prioriterar djurs hälsa. Vi kommer att stå upp för det. Vi kommer att stå upp för att vi har en distriktsveterinärorganisation och också garantera en jourverksamhet som fungerar och kan tillhandahålla foder som är kopplat till en sjukvårdsdiagnos. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:427 om svensk försvarsnära industri 8 Försvarsminister (S): har frågat mig vad jag ser för risk att verksamhet av strategiskt intresse för och det svenska försvaret kan påverkas av ett eventuellt uppköp av GKN Aerospace. Hon frågar mig också om jag och regeringen avser att agera på något sätt för att säkerställa att viktiga industriella förmågor inom flyg och rymd finns kvar i . GKN Aerospace är del av den internationella industrikoncernen med huvudsäte i . Hur företagets fortsatta utveckling ser ut kan jag inte förutsäga eller styra. har lagt beställningar till i verksam industri som säkerställer den fortsatta driften av bland annat JAS 39 C/D-systemet. Förhandlingar pågår också mellan och industrin avseende kommande underhåll och vidmakthållande av flygmotorer för JAS 39 E. Regeringens ambition är att verksamhet som är nödvändig för det militära försvaret ska genomföras med erforderlig försörjningstrygghet. Jag har inga skäl att tro att statens intressen inte kan tillgodoses framgent med den kompetens och det kunnande som finns i på området. 9 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kan konstatera att bakgrunden till min interpellation, alltså det bud som Melrose har lagt på , har fått väldigt stor uppmärksamhet i . Det kan man se som naturligt, för det är en av största verkstadsindustrier och står för väldigt många arbetstillfällen. Men Melrose är ett investmentbolag vars verksamhet kännetecknas av att man köper, strukturerar om och säljer bolag. Man har inte tidigare haft någon verksamhet inom området flyg, försvar eller rymd. Därför är det kanske inte så troligt att Melrose skulle lägga in något långsiktigt engagemang här. Hur en verksamhet av nationellt intresse kan påverkas av ett kortsiktigt ägande har vi sett i andra industrier. Men just när det gäller försvarsfrågor, rikets säkerhet och tillgång till inhemsk produktion verkar det i det här fallet som om den brittiska regeringen har engagerat sig lite mer. Även om man har små formella grunder att stoppa en affär har man ändå engagerat sig i frågan. Ur ett försvarsperspektiv kan vi säga att GKN bedriver en viktig verksamhet i . Man levererar delar till såväl stridsflygplan som transportflygplan. Företaget står där för många arbetstillfällen, långsiktiga investeringar och forskningssatsningar. Men det gör företaget också i . I , som jag kommer ifrån, är GKN Aerospace en väldigt viktig del av det lokala och regionala näringslivet, med närmare 2 000 anställda. Det är största civila flygindustri och framstående inom det som man kallar additiv tillverkning, 3D-printing i metall, och en hel del annat. På försvarsområdet kallas det, har jag förstått, produktstöd när man till exempel garanterar flygtid för motorer. I rymdverksamheten har man arbetat med den europeiska bärraketen motorer. Vad som händer när ett investmentbolag gör sonderingar av terrängen kunde man läsa om i . Den globala flygplanstillverkaren gick då ut och varnade för att man inte kunde göra några nya affärer med ett så osäkert ägande som Melrose. GKN:s verksamhet i , liksom på många andra orter, är global. av verksamheten är exportindustri. Skulle den försvinna eller minska i omfång får det effekter på resten av samhället på olika sätt. Därför ställde jag min första fråga till statsrådet: man koll på läget, och gör man någon bedömning av hur detta skulle kunna påverka verksamheten i ? 10 Försvarsminister (S): När det gäller de grundläggande säkerhetsintressena har vi stridsflygssystemet och undervattenssystemet. Där har vi beställningar som ligger i förhållande till . Vi har också verksamhet i som har tagits över av från Thyssen . Detta är utpekat som särskilda intressen i riksdagsbeslut just för att vi ska kunna ha kompetensutveckling, tillverkning, produktutveckling och samarbete med andra länder utifrån det som krävs för att utveckla dessa produkter så att de passar svenska förhållanden och en svensk profil. På det sättet anser jag att regeringen på ett tydligt sätt har värnat just undervattenssystemet och stridsflygssystemet. GKN har varit leverantör av olika tjänster. Den upphandling som sker görs via . diskuteras den här typen av ägarbyten. Jag får väl säga att det brittiska företag som har haft detta har varit en god leverantör. Jag vill inte spekulera om hur det blir i en eventuell framtid, men staten har inget ägande i försvarsrelaterad industri , och vi har inte heller möjlighet att ingripa vid ägarbyten. Jag vet inte vilken metod vi skulle använda för att på något sätt ta oss in i den förhandlingssituationen från statens sida. Försvarsmaktens operativa förmåga byggs upp av krigsförband bestående huvudsakligen av personal och materiel. För att man ska få tillförsel av materiel måste försörjningen tryggas. Detta hanteras i stor utsträckning av ansvarig myndighet genom affärsmässiga kontrakt. Här måste myndigheten följa gällande lagstiftning, bland annat på upphandlingsområdet, och det är inte heller någonting som regeringen kan lägga sig i. Jag anser vidare att behovet och försörjningen av relevanta materielsystem och militära förmågor innebär att ansvariga myndigheter och industri i avtal måste värna om detta liksom att den operativa förmågan levereras , blir kostnadseffektiv och uppfyller ställda krav. Det är den ordning vi har att arbeta med när det gäller statens beställningar för att säkerställa kapaciteter inom Försvarsmakten. Jag har uppfattat att det också i har funnits en hyfsat bred uppslutning bakom den typen av regelverk. Vi måste behandla leverantörer likvärdigt och på ett icke diskriminerande sätt. Vi får se till att de avtal som vi har med olika företag fullföljs och att det som står i avtalen upprätthålls. Det är av intresse för statsmakten men också för de levererande företagen, för det handlar om deras långsiktiga trovärdighet. Jag har svårt att spekulera om effekterna av denna typ av ägarbyten. Farhågor kan man naturligtvis ha, och de ska tas på allvar. Ägarbyten kan ju skapa en hel del oro och frågetecken. Men har inte staten möjlighet att ingripa vid ägarbyten. Det är en realitet som vi måste se. Vi kan varken i eller från regeringens sida reglera detta. 11 (KD): Försvarsministern är säkert medveten om att den nya version av Gripen – Gripen E – som ska ut på flygförbanden har en ny motor. GKN Aerospace kanske kan sköta det produktstödet – vi vet inte det. Vad jag förstår, av de kontakter jag har haft, har regeringen nämligen inte kommit med något förslag på det eller bestämt någonting om det. Då är frågan: Hur sker dessa produktstöd på ett långsiktigt och kostnadseffektivt sätt? Ska det göras i av just GKN eller av något annat företag i ? Eller ska det ske i ? Vem ska hantera det? Detta är en fråga om just hur svensk verksamhet påverkas inte bara av förändringar globalt utan också av hur vi i själva agerar för att skapa långsiktiga förutsättningar för industrin. Ett nytt ägarskap i sig behöver inte innebära några nackdelar. Det är naturligtvis helt och hållet beroende på, som statsrådet var inne på, upphandlingar och annat. Men självklart är själva industrin nyfiken och undrar hur man ser på detta långsiktigt. Detta med produktstöd och så vidare verkar ju vara en process som har pågått . Jag kommer från en ganska drabbad ort, där många arbetstillfällen har gått förlorade under . Det är klart att man är orolig för att tappa denna verksamhet – ur ett lokalt och ett regionalt perspektiv. Det skulle ju innebära brister, så att säga, i kunnande för och naturligtvis stora brister i kunnande inom denna bransch överlag. Men det handlar också om det svenska försvarets förmåga inom flygområdet liksom om den civila industrin och om konkurrenskraften. Vi kan naturligtvis också nämna rymdverksamheten. Det är ytterligare någonting som jag har ställt frågor om i kammaren. Vi har inte en rymdstrategi på plats. Från början verkade man utlova en strategi, men det bidde en tumme. Det skulle komma en skrivelse, och den har inte heller kommit. Av den anledningen ställde jag min andra fråga i interpellationen: Avser ministern och regeringen att agera på något sätt för att säkerställa att viktiga industriella förmågor inom flyg och rymd finns kvar i ? Detta är ju lika viktigt som det vi pratar om på ett annat område: life science. Produktutvecklingstiden är ungefär densamma. Vi pratar , kanske ibland, av utveckling när det gäller inte minst flygmotorer. Hur ska man kunna jobba långsiktigt i den branschen om det inte finns en tydlig strategi för just industrin? Vi vet också att den är ute på olika främjanderesor och så vidare. Det är klart att det har betydelse vilka företag som får vara med där. har vi en debatt om handel och export här. Det är ytterligare någonting som man kan fundera över: om vi har svenska företag som kan exportera på den här fronten. 12 Försvarsminister (S):