prot · H6099 · 2018-10-18 00:00:00 — En reglering av yrket undersköterska är ett steg på vägen, med det handlar om så många fler saker, till exempel om arbetsvillkor och arbetsmiljö. Den andra delen handlar om anhörigas roll i äldrevården. De fyller en oerhört viktig roll . Det är många som själva ger omsorg till sina nära och kära. För mig är det otroligt viktigt att det ska vara ett frivilligt åtagande, inte något som man känner sig tvungen att göra därför att man känner sig otrygg med den omsorg som samhället kan ge. Och när man gör denna insats behövs mycket mer stöd till den anhörige för att man ska vilja och orka fortsätta att göra det här viktiga jobbet. Det tredje som jag vill lyfta är att samordningen mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst behöver förbättras. I mitt hemlän är det nästan så mycket som av all sjukvård som utförs av kommunen. Jag tycker att vi ibland glömmer bort att prata om kommunernas roll i hälso‑ och sjukvården. Det är där som man har multisjuka äldre och människor med stora, komplexa vårdbehov. Här finns det mycket att göra. Lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård har tydligen gett goda effekter; det kunde vi läsa om . Det är mycket färre människor som blir kvar på sjukhus när de är färdigbehandlade än vad det var tidigare. Det var nästan en förvånande effekt. Slutligen, fru talman, vill jag lyfta frågan om förebyggande och hälsofrämjande åtgärder för äldre. Att vi håller oss så friska som möjligt är framför allt en vinst för individen, men det är också en stor vinst för samhället. Det finns orosmoln. Till exempel ökar äldres alkoholkonsumtion på ett oroväckande sätt. I kombination med att äldre ofta förskrivs diverse läkemedel är detta en stor risk för oönskade effekter och fallskador. Ensamhet och bristfällig kosthållning är andra orosmoln. Den här regeringen har inlett ett långsiktigt arbete för äldreomsorgens utveckling. För mig är det angeläget att detta arbete får fortsätta. Jag tror inte att utmaningarna kan lösas med mer privatiseringar, mer vinstuttag ur välfärden, mindre resurser till verksamheterna eller att personalen ska springa fortare. Därför hoppas jag att vi även fortsättningsvis kommer att ha en S-ledd regering. 49 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Tack, , för att du lyfter många viktiga frågor inom det här området! Jag noterar att du lyfte problemet med arbetsmiljön, och det avslutade du också ditt anförande med. Jag förstår inte riktigt hur du fick ihop det, men arbetsmiljön är jätteviktig. Jag skulle vilja fråga hur hon ser på utvecklingen med galopperande kostnader för hyrpersonal, inte bara hyrdoktorer och hyrsjuksköterskor. Vi har också hyrundersköterskor i svensk sjukvård . Jag undrar hur tror att man inom de socialdemokratiskt ledda landstingen kan försvara denna enorma ökning av kostnaderna för hyrpersonal, i stället för att låta pengarna gå till att förbättra arbetsmiljön för dem som redan arbetar fast inom dessa verksamheter. 50 (S) replik: Tack, , för frågan! Inom äldreomsorgen är hyrpersonal inte det allra största problemet, som jag upplever det. Jag antar att du mer syftar på till exempel mitt eget hemlandsting, Region . Det är väl bara så enkelt som att jag tycker att det är fullständigt olämpligt att så stora resurser går till hyrpersonal. Det ger dessutom sämre kvalitet för patienterna, eftersom det blir olika personer som kommer . Man tar inte samma ansvar som fast anställd personal för alla delar av verksamheten, till exempel när det gäller utveckling av den egna verksamheten och handledning av kollegor och andra. I stället betar man av det man gör man är där, och sedan släpper man det. Det är klart att det är mycket olyckligt. 51 (M) replik: Jag är glad att jag och är eniga om de negativa konsekvenserna av att ha alltför mycket hyrpersonal. Men jag kommer från , och där har vi definitivt en stor utmaning med hyrpersonal inom alla kategorier, oavsett om vi talar om landsting eller kommuner. Jag kan dock konstatera att vi ser en helt annan situation vid de privata hälsocentralerna och enheterna, så när det gäller arbetsmiljö går allt att driva om man gör det på rätt sätt. 52 (S) replik: Jag tror att jag aldrig har blivit så glad över en replik från en moderat. Vi är alltså helt överens om att vi ska se till att få stopp på eländet med hyrläkeriet. Det tackar jag särskilt för! 53 (C) replik: Tack, , för att du lyfter frågan om kompetensförsörjning! Det är en väldigt viktig fråga. Jag är själv sjuksköterska, och jag tillhör dem som har arbetat för en av de stora drakarna. Jag trivdes alldeles förträffligt. Jag har nog aldrig under min karriär som sjuksköterska haft en så bra arbetsgivare. Sjuksköterskebristen är enorm. kommer vi att behöva rekrytera extremt många sjuksköterskor, framför allt specialistsjuksköterskor. Hur ser ni på den utveckling som sker, där man sätter käppar i hjulen för de privata vårdföretagen, som faktiskt innebär en möjlighet för oss som vårdpersonal att välja arbetsgivare? Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Vi ska nämligen inte glömma att det inte bara är lönen som styr utan faktiskt även hur man trivs på sin arbetsplats. Att ha valfriheten att välja en annan arbetsgivare än den offentliga är väldigt viktigt; det hör man när man talar med våra kollegor. Hur ser du på möjligheten att göra yrkena mer attraktiva när ni försöker ta bort av arbetsgivarna? 54 (S) replik: Jag är också själv sjuksköterska. Jag har jobbat på och väldigt mycket inom äldreomsorgen. Kompetensförsörjningen är vår tids största utmaning, skulle jag säga. Den hänger samman med många av de andra problem vi ser , både inom äldreomsorgen och inom hälso- och sjukvården. Jag tror att det handlar mycket om precis det du, , tar upp: arbetsmiljö och trivsel på jobbet. De allra flesta säger sig älska sitt jobb och skulle vilja fortsätta med det, men många väljer att sluta för att de helt enkelt inte står ut med arbetsmiljön. Det handlar om många delar: den närmaste ledningen, att ha tillräckligt många arbetskamrater, att kunna känna sig nöjd med det arbete man har gjort när man går för dagen. När man är för pressad och stressad och ständigt måste springa fortare och fortare känner man sig inte nöjd, och då vill man inte vara kvar. 55 (C) replik: Du svarar inte riktigt på min fråga om att vi som arbetar inom vården ska kunna välja arbetsgivare. Om vi inte trivs hos till exempel en offentlig arbetsgivare, varför vill ni försämra eller ta bort möjligheten att välja en som är privat? 56 (S) replik: Jag tänker så här: Om lösningen när det gäller kompetensförsörjningen hade varit privatisering skulle vi inte ha något problem med kompetensförsörjningen i primärvården. Men just i primärvården har vi enorma problem med kompetensförsörjningen. Så jag tror helt enkelt inte att privatisering är svaret på denna fråga. Jag tror att det är helt andra insatser som måste till: Vi behöver bättre villkor och fler utbildningsplatser, och vi måste lyssna mer till vad vårdpersonalen behöver. De säger sällan att de behöver konkurrensutsättas mer. 57 (M): Låt mig inleda med ett alldeles självklart konstaterande: Vårdens medarbetare är livsviktiga. Hälso- och sjukvårdens medarbetare är dock för få, som på tok för många medarbetare vittnar om en ohållbar arbetssituation. Många, ja kanske rent av så många som varannan anställd, funderar på att lämna vården eller omsorgen. Orsakerna till detta är såklart både många och skiftande, men allvarlig och långvarig stress i kombination med en otillräcklig möjlighet till återhämtning och att påverka den egna arbetssituationen tycks vara i hög grad gemensamma förklaringar. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor För att korta vårdköerna och för att möta utvecklingen med en åldrande befolkning med ett ökat vårdbehov måste vi få fler att söka sig till vårdyrkena och få fler att både vilja och orka jobba kvar inom hälso- och sjukvården. Vi moderater har därför presenterat en lång rad förslag för att stärka vårdens medarbetare. Vi har fokuserat på tre huvudområden som jag , fru talman, snabbt vill beröra. För det första vill vi moderater stärka vårdens medarbetare genom bättre arbetsvillkor och bättre arbetsmiljö. Konkret föreslår vi till exempel särskilda lönesatsningar på specialistsjuksköterskor och annan erfaren, kompetent personal som halkat efter i löneutvecklingen. Vi vill ge personalen ökat inflytande över schemaläggning och arbetstider. Här kan digitala verktyg vara till stor hjälp för att bidra till en bra schemaläggning och minska risken för schemaläggning som strider mot arbetstidslagstiftningen. Digitaliseringens möjligheter är också oerhört centrala för att minska den administrativa bördan och helt enkelt ge vårdens medarbetare mer tid med patienterna. För det andra vill vi moderater stärka vårdens medarbetare genom bättre utbildning och mer fortbildning. Hälso- och sjukvården är i snabb förändring och utveckling, vilket ställer såväl ökade som förändrade krav på medarbetarna. Vi föreslår därför obligatorisk fortbildning, en nationell modell för betald vidareutbildning och en särskild satsning på fler barnmorskor, för att bara nämna några av våra förslag på detta område. För det tredje, fru talman, vill vi stärka vårdens medarbetare genom att utveckla ledarskapet och värna mångfalden inom hälso- och sjukvården. Det lokala ledarskapet har stor betydelse för vårdens förmåga att leverera en god vård och för att attrahera och behålla medarbetare. Vi vill därför göra riktade utbildningsinsatser och se över möjligheterna att införa en bred ledarskapsutbildning för framtidens ledare inom vården. är det parti som tydligast har tagit strid för valfriheten och mångfalden inom vården. Vi är övertygade om att mångfald är bättre än enfald. Både medarbetare och patienter vinner på att ha möjlighet att välja och välja bort vårdgivare och arbetsgivare. Vi vill därför stärka möjligheterna till alternativa driftsformer och öka möjligheten till valfrihet också inom den specialiserade hälso- och sjukvården. Jag är nyvald ledamot av socialutskottet, och jag ser nu fram emot att tillsammans med mina parti- och alliansvänner jobba hårt för att korta köerna och förbättra svensk hälso- och sjukvård. Det tror jag börjar med att stärka vårdens medarbetare och med en ny moderatledd regering. 58 (SD): Vi har nått den tredje och för de allmänpolitiska debatterna för den här gången. har ledamöter debatterat allt från migration och försvar till bostäder och arbetsmarknadspolitik. Vi har att ta ställning till alla dessa politiska områden – debattera dem, rösta om dem och sedan genomföra dem. Möjligheten att få göra detta är inget vi ska ta för givet. Att vi får stöta och blöta våra hjärtefrågor med våra meningsmotståndare och lyssna till deras argument är något vi ska hylla i vår svenska demokrati. Det må råda oenighet i den här kammaren i många frågor, men det finns en fråga där jag hoppas att vi alla kan enas. Den handlar om att det mest grundläggande för oss alla är att vi mår bra, såväl på utsidan som på insidan. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Jag kommer att ägna de kommande minuterna åt att prata om just hälsa, närmare bestämt psykisk hälsa. Jag är nämligen djupt oroad över den framfart den psykiska ohälsan tycks ha haft. Den drabbar människor på de mest fruktansvärda sätt. Som för tillfället yngsta ledamot känns det för mig också särskilt relevant att belysa den psykiska ohälsan bland unga lite extra, också av den anledningen att det ofta är i de tidigare åldrarna som insatserna behöver sättas in. Enligt har andelen barn i åldern 10–som har fått en psykiatrisk diagnos eller fått utskrivet psykofarmaka ökat med . Ökningen bland unga i åldersgruppen 16–är . Suicid är en av de vanligaste dödsorsakerna i , inte minst i gruppen män. Fler än 1 000 personer avlider i på grund av suicid. Detta är dock inget isolerat svenskt problem. kom tidskriften ut med en rapport som visar att den psykiska ohälsan ökar även globalt. Samma rapport konstaterar också att psykisk ohälsa inte bara påverkar människor och samhällen utan också kan orsaka långvarig skada på världsekonomin. Problemen kan faktiskt komma att kosta den globala ekonomin så mycket som . Detta kan inte få fortgå. Alltför många personers psykiska hälsa står på spel. Alltför många personers psykiska hälsa är beroende av att vi har politisk vilja och drivkraft. För att komma med lösningar på problem är det dock viktigt att först förstå orsaken till problemens uppkomst. När det gäller psykisk ohälsa är detta ofta extra svårt eftersom smärtan inte syns utanpå. Men bara för att någonting är svårt bör vi inte ta ett steg tillbaka och känna oss besegrade utan snarare göra allt i vår makt för att så många som möjligt ska kunna vakna och känna glädje i stället för hopplöshet. Det krävs fler vårdplatser inom barn- och ungdomspsykiatrin. Det krävs kortare väntetider, och det krävs att vi bryter ned det tabu som fortfarande tycks finnas i viss utsträckning. Det är dags att lyfta frågan om psykisk ohälsa högt upp på agendan, för det borde ligga i allas vårt intresse att de personer vi har fått äran att representera i riksdag mår bra. Vi måste ge möjligheter till ett fullgott liv, så att ett avslutat liv aldrig känns som det bättre eller det enda alternativet. 59 (V): Jag ser mig omkring i och vill väldigt gärna passa in. Det är väldigt skönt och tryggt att passa in, men det är inte alltid så lätt. Hur mycket ska jag ändra på mig för att passa i ? Och vem är det som bestämmer hur ska se ut? Vad är det som påverkar mig att göra de val jag gör? I dagens mediesamhälle översköljs vi av mängder av budskap , inte bara i radio, tv och tidningar och på affischer. Under i princip alla dygnets vakna timmar har vi med oss hela världen i fickformat i form av våra mobiltelefoner. På nästan alla dessa ställen förekommer det reklam. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Reklamens syfte är att påverka oss. Den är ett medel som används i kommersiellt syfte för att få oss att konsumera. Skickliga reklammakare producerar mängder av reklam som företag betalar stora pengar för och som vi exponeras för i princip . Man kanske tror att man inte påverkas av alla reklambudskap som basuneras ut, men vi är bara människor. Det är svårt att stå emot de bilder som målas upp av vad man måste göra, vad man behöver eller hur man ska se ut. Därför vill vi i förbjuda könsdiskriminerande reklam. Även om reklamens huvudsyfte är att öka efterfrågan på varor och tjänster påverkar den också medvetandet hos mottagaren när det gäller saker som inte alltid har med produkten eller tjänsten att göra. Könsdiskriminerande reklam påverkar formandet av människors identitet och motverkar samhällets strävan efter jämställdhet. Reklamen skapar och upprätthåller stereotypa idealbilder av män och kvinnor. Bilderna är nästan utan undantag retuscherade, vilket leder till att de befäster ett skönhetsideal som inte existerar i verkligheten. Skönhetsideal och objektifiering i reklam kan skapa en snedvriden kroppsbild och ge ett lägre självförtroende. Av en undersökning framgår det att drygt varannan person möter reklam i vardagen som upplevs som könsdiskriminerande. Kvinnor, liksom personer i åldern 18–, svarade i högre grad att de ofta möter denna typ av reklam. Unga upplever också i högre grad att den sexistiska reklamen har ökat. Som det ser ut just nu är varken marknadsföringslagen eller diskrimineringslagstiftningen tillämplig på könsdiskriminerande reklam. I stället är det upp till näringslivet att genom frivilliga åtgärder motverka problemet. görs omkring 250 anmälningar till , , i . Om RO anser att ett reklaminslag är könsdiskriminerande får företaget möjlighet att uttala sig om reklamen. Ett utdrag ur anmälan samt RO:s och företagets utlåtanden publiceras därefter på RO:s hemsida. Men det finns inga sanktionsmöjligheter. Det är helt upp till avsändaren att följa de beslut som tagits. Detta tycker vi inte är tillräckligt. Övriga nordiska länder har redan ett förbud mot könsdiskriminerande reklam. är det land som har kommit längst med motverkande åtgärder. är det enda land som helt saknar reglering och möjligheter till sanktioner på området. Vi tycker att det är dags för att följa efter sina nordiska grannar. I antogs etiska riktlinjer rörande utomhusreklam. Där är det meningen att man ska förhålla sig till RO:s riktlinjer. Beslutet har fått kritik, bland annat för att det riskerar att begränsa yttrandefriheten. Yttrandefriheten är till för att skydda yttranden och åsikter, inte kommersiella intressen. I finns redan lagstiftning mot tobaksreklam, alkoholreklam och reklam som riktar sig till barn, utan att detta hindras av yttrandefrihetsgrundlagen. Det borde inte vara möjligt att gömma sig bakom yttrandefriheten för att legitimera könsdiskriminerande reklam. 60 (M) replik: Som moderat tycker jag att ledamoten inte ska behöva passa in. Han ska inte behöva anpassa sig efter normer och sådant utan forma sitt eget liv och göra de val som han själv vill. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Tyvärr är det dock inte denna politik som står för. När det gäller hälso- och sjukvården vill ledamoten och hans parti begränsa valfriheten och tvinga människor till enfald i stället för mångfald. Varför står ledamoten inte upp för valfriheten och mångfalden om han nu tycker att det är ett problem att man måste passa in i en viss roll? 61 (V) replik: Det viktigaste är inte att man passar in. Men i dagens samhälle överöses vi från alla möjliga håll av budskap som får oss att tro att vi behöver passa in. Det kan vara svårt att alltid värja sig mot dessa budskap. Då kan det vara bra att få en hjälpande hand av någon som kan stötta och styra. 62 (M) replik: Visst är det vackert – en hand som kan hjälpa och styra! Det vittnar tydligt om det väldigt stora avstånd som finns mellan och i svensk politik i fråga om synen på människan, individen och politikens möjligheter och politikens begränsningar. Det är inte politikens roll att gå in och styra och reglera på det sättet. Jag tycker ändå att ledamoten måste ge en definition av könsdiskriminerande reklam. Vad är det? 63 (V) replik: Det är det som jag sa i mitt anförande. Könsdiskriminerande reklam är sådant som visar stereotypa bilder av människor och individer i samhället. Det är sådant som vi vill motverka. Vi vill att varje människa ska vara fri att göra sitt eget val. Man ska vara fri att vara som man själv vill. Till exempel har jag ofta fått höra att vi ska låta pojkar vara pojkar och flickor vara flickor. I stället ska vi fokusera på att låta barn vara barn. 64 (M) replik: Jag vänder mig till ledamoten . Jag tycker att det är bra att han lyfter en fråga om könsdiskriminerande reklam i denna debatt. Ledamoten var väldigt tydlig med att det handlar om att passa in. Det handlar om stereotypa normer. Känner man att man inte passar in finns risken att det uppstår psykisk ohälsa, vilket inte är bra. Man ska vara fri att vara som man själv vill – ja. Där återkommer vi till det som min kollega tog upp. Man ska vara fri att vara som man själv vill, och man ska vara fri att välja. Vi återkommer till valfrihet, möjligheten att välja inom hälso- och sjukvård, som så distinkt är emot i alla former. Varför ska man få välja i detta fall? 65 (V) replik: Vi är inte emot valfrihet, och det är viktigt att varje individ får vara som den själv är och att man inte ska påverkas av omgivningen. Det är viktigt att man, oavsett vilken sexuell läggning man har, vilket kön man anser att man tillhör, hur gammal man är eller vad det nu må vara, har möjligheten att själv välja hur man vill vara och leva sitt liv. 66 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Jag tror att det är första gången jag i denna kammare hör en ledamot som representerar säga att man inte är emot valfrihet. Det är någonting som jag ska notera i min kalender, för det tyckte jag var positivt. Men icke desto mindre hamnar vi i samma fråga igen när det gäller att välja hälso- och sjukvård. Då får man inte göra de valen, enligt . 67 (V) replik: Det är trevligt att man kan glädja sina politiska motståndare. Det får vi väl också anteckna i kalendern. Jag tycker fortsatt att den könsdiskriminerande reklamen påverkar oss alltför mycket och att vi bör lagstifta så att vi slipper den. 68 (KD): Att andas och att äta är grundläggande behov som de flesta av oss har lyxen att ta för givna. Så borde det vara för alla, men för vissa personer med funktionsnedsättning är det tyvärr allt annat än självklart att de får den hjälp som de behöver i fråga om de mest grundläggande behoven. LSS – lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade – är en rättighetslagstiftning. Det är en frihetsreform som har höjt livskvaliteten för många människor. Inte minst rätten till personlig assistans har gett många en chans att leva som andra. har antalet personer som omfattas av lagen ökat – . Då gav den socialdemokratiskt ledda regeringen i uppdrag till att minska antalet assistanstimmar. Konsekvensen har blivit förödande. Ungefär 1 700 personer med omfattande behov har förlorat sin assistans helt eller fått avsevärt färre timmar. Allt fler personer får dessutom avslag på sin första ansökan. För oss kristdemokrater är situationen fullständigt oacceptabel. Vi får aldrig glömma att det bakom varje siffra finns en människa, en person som behöver hjälp för att klara sin vardag. Kanske är det ett litet barn med en medfödd funktionsnedsättning som gör att andningen hämmas av slem som samlas i lungorna. Kanske är det en tonåring med autism och utåtagerande beteende som behöver hjälp för att kunna kommunicera med omvärlden. Kanske är det en kvinna mitt i livet som plötsligt drabbats av en svår stroke eller skadats allvarligt i en trafikolycka. För dessa personer är myndighetens bedömning av hur många timmar som krävs för hjälp med så kallade grundläggande behov avgörande. Om den totala tiden överstiger har man rätt till assistans via . Tänk er en person som har så svårt att tugga och svälja att näringen behöver tillföras via en sond! Personen behöver hjälp med hela processen, som kanske tar 15–. Men dagens tuffare bedömning tar inte hänsyn till hela den tid som proceduren tar. Nej, i stället bryts processen ned i delsteg, och bara de moment som anses vara integritetskänsliga eller av mycket privat karaktär räknas som grundläggande behov. Att koppla på och av sonden räknas vanligtvis som ett grundläggande behov, däremot inte tiden då näringen förs genom sonden. Det är det steg som faktiskt tar längst tid. Allmänpolitisk debatt Sjukvård och välfärds-frågor Effekten av den striktare bedömningen är att antalet assistanstimmar minskar, ofta till strax . Det medför att den beviljade assistanstiden i praktiken inte räcker till för att utföra insatsen – detta trots att hjälpbehovet ofta har sett precis likadant ut , kanske under hela livet. Det är bara myndighetens bedömning som är förändrad. När drabbade och anhöriga påpekar det orimliga i nedskärningarna möts de ofta av orden: Att insatsen inte går att utföra i praktiken är ingenting som vi kan ta hänsyn till i vår bedömning. Den akuta LSS-krisen pågår här och . För som går är det ännu fler liv och familjer som trasas sönder. Syftet med LSS var att ge många människor rätt att leva, inte bara överleva. Men har vi i stället en situation där många måste föra en kamp mot myndighetsbeslut för rätten att överleva. Det är en situation som vi kristdemokrater inte kan acceptera vare sig som företrädare i politiken eller som medmänniskor. Det är uppenbart att åtgärder krävs omgående för att hjälpa de personer som har hamnat i kläm. Det är därför glädjande att alla partier, från vänster till höger, under valrörelsen lovade att vidta åtgärder mot krisen. Min önskan och vädjan till alla ledamöter i socialutskottet är därför att vi ska kunna enas runt det utskottsinitiativ som vi kristdemokrater har lagt fram för att driva LSS-frågan i den riktning som alla partier nu har sagt sig vilja göra.