prot · H509125 · 2018-06-04 00:00:00 — För oss moderater och för oss i Alliansen är det självklart att svensk välfärd ska utföras med hög kvalitet och med god tillgänglighet. Vi ska se till att alla barn får goda kunskaper. Vi ska se till att vård och omsorg inte fördelas utifrån tjockleken på plånboken utan utifrån det faktiska behovet. Vi ska självklart ha system, kontroller och mekanismer som gör att vi får så stor nytta som möjligt för våra gemensamma skattepengar. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. , när vi har denna debatt efter så många hårda ord, upprörda inlägg, långa debattartiklar och högtravande tal, har svensk välfärd stora utmaningar. En av de största är den demografiska utvecklingen. Den så kallade försörjningskvoten går från ungefär 0,7 till ungefär 0,9. Vad betyder det? Jo, det betyder att tidigare behövde en person i arbetsför ålder försörja 0,7 andra. kommer den siffran i stället att vara 0,9, det vill säga varje person som är i arbetsför ålder behöver försörja en person som inte är det. Detta ställer krav på effektivitet, på den nytta vi får av våra pengar och på hur vi lyckas utveckla den gemensamma välfärden för att klara den uppgift vi har framför oss. Vi har omfattande problem med finansieringen av välfärden. Det mäts över olika tidsperioder, av olika institut och på olika sätt. Men bara har vi mötts av rapporter om att det saknas för välfärden, eller upp till 500 miljarder för välfärden framöver. Vi vet att vi har höga sjuktal. I samtliga välfärdsgrenar är sjuktalen högre än i samhället i stort. Vi vet att vi står inför stora utmaningar i välfärden när det gäller att lyckas tillgodogöra oss och inkorporera all den nya teknik som finns. Den kan höja kvaliteten på livet i alla dess skeenden, men den kan också spara pengar och göra att vi kan utföra fler tjänster och bättre tjänster till lägre kostnader. Men vi vet också att vi har akuta problem i välfärden. Det mest akuta problemet, eller åtminstone det som det oftast pekas på, är de mycket långa sjukvårdsköer som har skapats under den här regeringen. Vi har också problem med att man i kommunala skolor inte når lika höga resultat som man gör i friskolor. Vi har problem med att fria skolor sätter något högre betyg än vad kommunala skolor gör. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Vi möts av rapporter om vanvård i kommunala och enskilda boenden. Vi möts av rapporter om aggressiva upplägg – de är inte minst möjliga efter den skattebefrielse som genomförde på obetingade näringsandelar. Vi möts också av vanskött ekonomi, som leder fram till mycket kraftiga och snabba besparingar på den gemensamma välfärden. Vi kan till exempel läsa i tidningen om hur i behöver hantera den välfärd de är satta att sköta. Det handlar bland annat om att nattpersonal tas bort på ett vårdboende och att undersköterskor inte får någon utbildning i vare sig vård i livets slutskede eller anhörigstöd. Jag upprepar hur i sköter välfärden: Det handlar bland annat om att nattpersonal tas bort på ett vårdboende och att undersköterskor inte får någon utbildning i vare sig vård i livets slutskede eller anhörigstöd. Det finns alltså allvarliga problem i den svenska välfärden. Det finns också problem med att välfärdsföretag eller kommunala skolor inte alltid konkurrerar med de saker vi helst skulle önska eller så som vi vill att det ska göras i samhället. Vi vill självklart att ett äldreboende eller ett hemtjänstföretag ska ha som främsta fördel eller främsta marknadsföring för att man ska välja dem att omsorgen är bäst. Vi vill givetvis att alla skolor marknadsför sig med att deras lärare är bäst. Men, absolut, ibland ser vi exempel på att andra saker värderas och lyfts fram som kanske inte borde vara där. Det kan handla mer om tekniska hjälpmedel än om vad läraren faktiskt kan, och så ska det inte vara. Jag har pekat på utmaningar med demografin, med finansieringen och med hur vi ska klara av att tillgodogöra oss den nya tekniken. Vi har akuta utmaningar med köer i sjukvården och med brister i den kommunala ekonomin som tvingar oss till snabba och hastiga besparingar. Hur ska vi då se på entreprenörskap och företagande? Ska vi se på det som någonting som gör det svårare att lösa dessa problem, eller ska vi se på entreprenörskap som någonting som faktiskt kan hjälpa oss att lösa problemen? De människor jag möter och pratar med ute i samhället – som har olika politiska färger, värderingar, härkomst och så vidare och som kanske inte själva nödvändigtvis har politiska uppdrag – är väldigt skeptiska till den mycket uppskruvade debatt som finns i politiken. Det är binärt. Man ställer saker och ting mot varandra. Antingen kan det få finnas fria utförare, eller så måste allting vara kommunalt. Politiker på respektive sida måste så mycket som möjligt slänga dåliga exempel i ansiktet på varandra. De människor jag möter funderar själva hemma vid köksbordet snarare över hur saker och ting faktiskt kan bli bättre. Där finns det en stor insikt och en djup kunskap kring att nytänkande, innovation, företagande och entreprenörskap – inte på ett magiskt sätt och inte alltid men allt som oftast, och på det hela taget – bidrar till att göra saker och ting bättre. Det handlar om att kunna ha kostnadskontroll, att jämföra olika alternativ med varandra, att testa, att pröva, att genomlysa, att utvärdera och att följa upp på ett sätt som bara är möjligt där mångfalden finns och som aldrig går där enfalden råder. Det handlar om att man inom företagande och entreprenörskap ibland i sin vilja att tjäna pengar absolut är mer experimentellt lagd. Man är beredd att testa nya saker. Man är beredd att använda ny teknik. Man är beredd att prova nya modeller för att hantera sin personal och ta hand om sin personal. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Här ser vi att sitter i bänkarna och skrattar åt detta. Men faktum är att när man frågar personal hur de upplever entreprenörer och företagande säger de att deras åsikter respekteras bättre i privat verksamhet och deras förslag tas mer till vara. De upplever att de har bättre möjlighet att påverka brister på sin arbetsplats än i verksamhet. De upplever att deras arbetsuppgifter oftare och bättre hinns med på den schemalagda tiden. De upplever mer att deras närmaste chef är skicklig i sitt yrkesutövande. De är på det hela taget mer motiverade att utföra sina arbetsuppgifter. Men framför allt kan man jämföra sjukfrånvaron. Den är, beroende på vilken del av välfärden man kollar på, 10–lägre. I det här läget vill vänstersidan helt ta bort företagande och entreprenörskap och själva kärnan för företagande och entreprenörskap. Det vill man i ett läge där den demografiska utmaningen är omfattande, där kostnadsutmaningen är omfattande och där utmaningen med att få in ny teknik i dessa branscher är omfattande – och personalen är mer nöjd i dessa verksamheter. Att göra detta vore förödande för vår gemensamma möjlighet att klara den gemensamt finansierade välfärden. Att ta bort företagande och entreprenörskap ur välfärden vore att skapa ett A-lag och ett B-lag på ett sätt som vi inte vill i och som vi har sett. Med företagande och med entreprenörskap kommer bättre möjligheter och nya möjligheter – inte alltid, inte överallt och inte men . Ifall vi inte kan hålla företagande och entreprenörskap inom den gemensamt finansierade välfärden kommer det att bli uppdelat som i , där de flesta människor, de mest utsatta människorna, får nöja sig med det som erbjuds offentligt och gemensamt och där andra köper sig andra lösningar. Så vill vi i Alliansen inte att välfärden ska utvecklas i . Vi vill inte ha ett A-lag och ett B-lag. Vi vill bara ha ett A‑lag, och det kräver att alla får vara med där – de som behöver vården, de som går i skolorna men också utförarna, oavsett om det är kommuner eller privata företag. Jag vädjar till er: Dela inte upp ! Klyv inte mellan dem som har råd och dem som inte har råd! Håll samman genom att låta alla vara med! Ta den hand som sträcks ut här ! Det handlar om att sluta ha ett ideologiskt krig kring välfärden. Ta i stället utmaningen att diskutera de problem som finns och de utmaningar som finns! Lyssna på det säger! Lyssna på det som er kommunstyrelseordförande i , , säger! Lyssna på borgarrådet i ! Lyssna i på ! De vill inte att man genomdriver det här. kom det en ny undersökning, som visar att av de socialdemokratiska kommunfullmäktigeledamöterna tror att ett vinstförbud skulle ge mer välfärd. av era personer ute i kommunerna tror alltså inte att detta blir bättre. Vi vet att sju av tio som studerar till sjuksköterska tror att det är bättre att det finns en mångfald bland arbetsgivarna. Åtta av tio tror att de har bättre möjligheter att lyckas i sin karriär och i sina jobb om det finns privata utförare. Det finns 14 000 företag som är verksamma i de här områdena. 240 000, nästan en kvarts miljon, människor arbetar i yrken som påverkas av detta riksdagsbeslut. Och det finns 340 000 elever som går i skolor som riskerar att stängas ifall det som står i propositionen drivs igenom. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Min slutliga vädjan till vänsterblocket i svensk politik är: Se nu detta för vad det är! Ta av de ideologiska skygglapparna! Sluta ta förslag till som ni vet bara väcker osämja! Lyssna i stället på de vårdbiträden, undersköterskor, läkare, lärare, specialpedagoger och alla andra yrkesgrupper som finns! Bli mer pragmatiska och ha en gemensam diskussion med oss om hur välfärden kan bli bättre i ! Låt mig avsluta med en berättelse om en person. Jag citerar ur : ”När den kommunala skolan inte gav det stöd behövde för att läsa och skriva, valde hon och hennes familj att byta till en friskola med fem mils resväg enkel resa.” Vidare står det: ”– Visst var det jobbigt att byta skola. Men alla var snälla och man fick den hjälp man behövde, berättar , som trivs i skolan. har gått på friskolan , och trots tidiga morgnar, långa resor och höga bensinkostnader är det värt det, säger , mormor och . – Det är så roligt att se glad att gå till skolan, inte orolig och ledsen som hon kunde vara innan. Skolan är bra på att ta vara på det som eleverna är bra på och utveckla det, så de lär sig lite till.” Det finns alltså inte en lösning för alla människor, men med det förslag som vänstern lägger på bordet skulle möjlighet att byta till en annan skola inte längre finnas kvar. PWC har tydligt belyst detta. Man har också tydligt visat att med de villkor som finns i den här propositionen går det inte att bedriva annan verksamhet än . Det finns inte en storlek, ett sätt, som passar alla. Jag kan med stor besvikelse bara konstatera att har övergett sina tidigare ideal på det här området. Jag ber er att tänka om, för välfärden behöver annat än ideologiska konflikter. 33 (S) replik: har du avfärdat våra anföranden som raljanta och högtravande, . Då vill jag uppmärksamma ledamoten på den utredning som ligger till grund för både propositionen och betänkandet. Den är knappast raljant och högtravande, snarare torr och saklig. Framför allt är det inte 800 sidor oneliners. Vi kan påminna oss finanskrisen . Redan då, i en finansiell kris, insåg dåvarande finansmarknadsminister att vi har mer regler i bankväsendet än vi har i privat driven välfärdsverksamhet. Den borgerliga regeringen under ledning valde då att tillsätta och påpekade redan i direktiven att vi ser en utveckling mot ett fåtal större bolag som dominerar marknaden, vilket i förlängningen innebär att vi riskerar både mångfald och valfrihet. Av arv ser vi inget. Den nyliberala tanken om marknadens förträffliga logik har slagit rot i borgerligheten. Jag undrar: Vem i kammare är det som för ideologiska krig? Det är ju tydligt vilka intressen borgerligheten och företräder genom förslag på sänkta löner, marknadshyror, nej till avdragsrätt för fackföreningsmedlemsavgift och ja till fria vinstuttag i välfärden. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Man hade kunnat önska och stilla bedja om att och hans partikamrater lyfte luren till sin gamla arbetsgivare och hans chef , som kanske hade kunnat tala om för dem att det är dags att stoppa vinstjakten och garantera mångfalden i svensk välfärd. 34 (M) replik: talar om många saker men inte om någon av de saker som har med detta ärende att göra. Jag ämnar diskutera ärendet vi har framför oss; jag tycker att de vårdbiträden, de undersköterskor, de 350 000 elever och de 250 000 människor som arbetar i denna verksamhet förtjänar det och inte ideologiska trätor av olika slag. Det vore bättre om vi diskuterade det. tog upp ärendet ägarprövning, som vi debatterade . Där är vi i stora delar överens, så det är nog oklart för den som lyssnar vad det har med detta ärende att göra. Detta ärende handlar om att ni vill införa regleringar som skulle riskera verksamhet som påverkar 250 000 människor som arbetar och 350 000 elever. Det skulle leda till att många verksamheter skulle behöva stänga ned. Beräkningar visar att det på en intjänad hundralapp i välfärdsverksamheten finns i genomsnitt till att betala räntor, skatter och investeringar och bygga buffert med. Genomför man förslaget som regeringen har lagt på bordet skulle det finnas till att göra investeringar och ha en buffert över. Så går det inte att driva äldreomsorg eller skolor eller annan välfärdsverksamhet. Som PWC har konstaterat skulle förslaget innebära nedläggning av detta. När det gäller de 800 sidor du hänvisar till, , känner du självklart till att personen som var ansvarig för beräkningar i utredningen avgick i protest därför att utredningen vägrade beakta fakta. Alltså är detta kanske inte så genomarbetat som man kunde önska. 35 (S) replik: Det är knappast en ursäkt men möjligen en förklaring att och inte riktigt vill svara på frågorna. När inte argument eller bred folklig opinion biter på borgerliga företrädare kanske jag kan skicka med ett par ord av nationalskalden , som en gång avfärdade arbetarrörelsen och socialdemokratin som ”proletärfilosofiska krafter”. Det kanske inte rubbar i deras dogmatiska tro på marknaden och dess logik, men det kanske biter om inte argument eller folklig opinion gör det. Så sant vi äga ett , vi ärvde det alla lika, med samma rätt och med samma band för både arma och rika; och därför vilja vi rösta fritt som förr bland sköldar och bågar, men icke vägas i köpmäns mitt, likt penningepåsar på vågar. Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Vi stridde gemensamt för hem och härd, då våra kuster förbrändes. Ej herrarna ensamt grepo till svärd, när varnande vårdkase tändes. Ej herrarna ensamt segnade ner men också herrarnas drängar. Det är skam, det är fläck på banér, att medborgarrätt heter pengar. 36 (M) replik: Jag kan givetvis upprepa att jag tycker att vårdbiträden, undersköterskor, läkare och lärare förtjänar en annan och bättre diskussion. Men vi har den diskussion vi har. Vi står på deras sida, och vi står på de här elevernas sida. En klok person och socialdemokrat, , försökte förhindra 90-talskrisen men blev då avsatt av sitt eget parti och ersatt med . försökte också stoppa löntagarfonderna, som skapade stora problem för svenska jobb och svensk tillväxt. Apropå dikter skrev en berömd dikt som gick så här: Löntagarfonder är ett jävla skit, men har vi baxat dem ända hit. har sagt att detta är ett ännu värre förslag, så jag rekommenderar en bredare diktrepertoar framöver. 37 (V) replik: Givet allt vi vet om konsekvenserna av privatiseringen av välfärden skulle jag vilja påstå att det är ideologisk blindhet att hålla fast vid detta välfärdsexperiment. är unikt i världen om att tillåta obegränsade vinstuttag; det vet även . Vad är det då om inte ideologisk blindhet att hota med att skolor ska lägga ned för att pengarna ska gå till eleverna? Är det inte ideologisk blindhet att sälja ut skolor till kraftiga underpriser för att bereda privata skolägare möjlighet att göra vinst? Är det inte ideologisk blindhet att sälja ut vårdcentraler för 700 000 när de är värda 20 miljoner? Är det inte ideologisk blindhet att konstatera att privat driven äldreomsorg och skola är underbemannad och har lägre löner och sämre arbetsvillkor och sedan försvara det? tar upp den som har florerat i debatten. Han glömmer dock att nämna att den är skriven av revisor. är vd för , men han var den som skrev den proposition på 20 sidor som låg till grund för hela detta välfärdsexperiment. Han är också moderat, precis som många andra i den privatiserade välfärden. Är det inte så, , att det är ideologisk blindhet att stå här och försvara det här välfärdsexperimentet när det finns så mycket fakta på bordet som talar om var vi har hamnat och vilka konsekvenser det har fått? 38 (M) replik: Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Jag vill börja med att ge rätt i stora delar. Den typ av avknoppning som förekom för länge sedan – det är en metod som inte har använts på mycket länge – var behäftad med flera fel, och det blev inte bra. Så gör man inte längre. Där tycker jag att som så tidigare – inte alltid, såklart, men – pekar på viktiga poänger. Det är inte ett bra sätt att hantera valfrihet, mångfald och konkurrens i välfärden. Det får man lära sig av, när saker och ting inte är rätt. Men att gå därifrån till att återigen tilltala den svenska befolkningen som om de vore barn eller inte förstod och säga att det betyder att alla former av entreprenörskap, företagsamhet, mångfald, valfrihet och möjlighet att investera eller tjäna pengar är fel, ja, det leder till rätt extrema slutsatser. Den typen av extrema slutsatser kommer inte att hjälpa svensk välfärd att klara sina utmaningar med vårdköer, demografiska problem och finansieringsproblem. Där behövs tvärtemot entreprenörskap och företagande. Där behövs givetvis också bra verksamhet. Det är oroväckande när man hör och läser om i , som inte kan sköta den kommunala ekonomin. Enligt tidningen handlar det bland annat om att nattpersonal tas bort på ett vårdboende och att undersköterskor inte får någon utbildning i vare sig vård i livets slutskede eller anhörigstöd. Men det är givetvis inte ett argument mot gemensamt finansierad välfärd eller välfärd, herr talman, utan det är i första hand ett argument för att byta ut i . Här, , behövs det ändå lite bättre nivå. Att allting inte har varit helt rätt alla gånger betyder inte att allting alltid är fel. Då hamnar man i extrema positioner. Där har vi tyvärr , som har fått med sig Socialdemokraterna. 39 (V) replik: Extrema diskussioner – det betyder alltså att anser att en stor majoritet av svenska folket för en extrem diskussion när man vill säkerställa att de skattemedel som man har betalat in går till den verksamhet som de är avsedda för. Det var en mycket märklig uppfattning, måste jag säga. Kan förklara för mig varför vi ska tillåta obegränsade vinstuttag ur välfärden? Det är ju ändå skattepengar som vi använder och som är avsedda för omsorg, utbildning och sjukvård. Det är ju dessutom rätt stora pengar vi talar om; övervinsterna var 4,7 miljarder. Det motsvarar lönerna för 12 500 undersköterskor. Hade det inte varit bättre att de hade fått jobba i äldreomsorgen och att vi hade ökat personaltätheten och sett till att lönerna kunde höjas? vet ju precis som jag att en undersköterska i den privatiserade äldreomsorgen tjänar ungefär 800 000 mindre är en undersköterska i äldreomsorg under ett arbetsliv. En gymnasielärare i en fristående skola här i tjänar ungefär 1 ½ miljon mindre på sitt arbete än en gymnasielärare i den kommunala skolan i . Detta är pengar som i stället går till ägarna. De går till ägare som eller , vd, som också var med och skrev denna proposition . Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Jag skulle vilja säga att höga svansföring, hot och propaganda i denna fråga handlar väldigt mycket om egenintresse. Det är nämligen väldigt många av era medlemmar, ministrar och kommunal- och landstingsråd som själva driver välfärdsbolag eller är anställda av välfärdslobbyisterna. Låt oss se till att skattepengar går till det som de är avsedda för i stället. 40 (M) replik: Låt mig börja med att för vad jag bedömer är en mycket stor del av denna riksdags räkning ta avstånd från den typ av anklagelser – nästan brottsanklagelser – om korruption och så vidare som kommer med. Om det finns misstankar om sådant måste det givetvis utredas inom ramen för det rättsväsen vi har. Det kan man inte stå här och bara häva ur sig hur som helst, utan det måste i så fall hanteras inom en rättsstat. argumentation är skarp och hård, men när man möter de ungefär en kvarts miljon människor som arbetar i denna verksamhet och lyssnar på vad de har att säga är de överlag mer nöjda. Om man tittar på de vårdbiträden, undersköterskor, sjuksköterskor och lärare som är anställda åtminstone i de organiserade delarna av verksamheten ser man att de har högre löner, och detta vet säkert om. De har inte lägre löner. Sedan kan man alltid trixa med statistiken hur mycket som helst. Man kan tänka sig att det finns små företag som har fler människor som är halvtidsanställda eller deltidsanställda och göra den typen av utfästelser. Då bemöter man dock – återigen – svenska folket som om de inte förstod och som om det var barn man talade till. Men det är ju inte det. Det handlar alltså om väldigt många människor som går till friskolor och som arbetar i denna verksamhet. Det handlar om 14 000 företag, 340 000 elever och en kvarts miljon arbetstillfällen. Det handlar om , som inte tycker att detta är bra. Det handlar om , som inte tycker att detta är bra. Det handlar om ledande socialdemokrater i och om ledande socialdemokrater i som inte tycker att detta är bra. Det är av de socialdemokratiska kommunpolitikerna som tror att detta är bra, och det är av kommunpolitiker som tror att detta ger bättre välfärd. Man borde visa mer ödmjukhet och ägna sig lite mindre åt ideologi och lite mer åt att ta sig an de stora problemen. Jag rekommenderar att gå till sin regeringssamverkan och fråga sig varför vi har fördubblat vårdköerna. Detta vore någonting att ta tag i och att lösa i stället för ett fiktivt problem. De miljarder som du talar om stämmer inte heller. 41 (SD): Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet Detta är sannolikt det minst genomtänkta förslag som presenterats under hela , möjligen undantaget det betänkande som vi ska debattera härnäst. Inget – absolut inget – kommer att bli bättre med detta förslag. Ingen kommer att bli vinnare; tvärtom kommer det att finnas gott om förlorare. I första hand tänker jag på de 340 000 barn och ungdomar – och givetvis deras föräldrar – som går i fristående skolor. Dessa skolor vill denna regering lägga ned. Den socialistiska minoritetsregeringen visar här sina sanna färger. I en ideologisk iver, och påhejad av , är regeringen beredd att helt och hållet bortse från konsekvenserna för den enskilde medborgaren i syfte att avskaffa valfriheten för den enskilde och för familjen. Det, herr talman, är direkt skamligt. Av totalt 1 392 enskilda fristående skolor som hotas av nedläggning är den absoluta majoriteten att betrakta som små aktörer, vanligen med bara en enda skolenhet. Många av våra absolut bästa skolor är just fristående. Internationella Engelska Skolan har nämnts tidigare i debatten. De har över 160 000 elever i kö, där barn tillsammans med sina föräldrar frivilligt har ställt sig. Någonting gör de rätt. Här i går mer än hälften av alla gymnasieelever i en fristående skola. I hela riket är motsvarande siffra en dryg fjärdedel.