prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — Men det rör sig om några promille av alla avverkningsanmälningar som överklagas och begränsas. I den fjällnära skogen är det . Det är därför som det där behövs insatser för att vi behöver reda ut vad och hur ska vi göra. 122 (M) replik: Till skillnad från tycker jag inte att äganderätten bara ska beaktas, utan den ska respekteras. Det är det som är problemet här. Regeringen tycks uppenbarligen inte fullt ut göra det. Den verkar heller inte ge ett tydligt uppdrag till myndigheterna att göra det. Jag håller med om att mycket av detta inte handlar om lagstiftning, utan om en glidning som har skett på myndigheterna. Och det är regeringen och ingen annan som är ansvarig för att styra myndigheterna och komma till rätta med dessa bekymmer. önskar att jag ska bli tydligare. Låt oss då se på artskyddsförordningen. tycker att regeringen ska lyssna på ansvariga myndigheter som säger att dagens artskyddsförordning inte är tillräckligt tillämpbar och att tillämpningen inte är rättssäker eller effektiv. De har därför vädjat till regeringen att göra en översyn. Vi skrivit interpellation efter interpellation och ställt fråga efter fråga här i om den här översynen. Regeringens svar har ständigt varit att frågan bereds inom . Det måste , , vara slut på beredandet och tid för agerande. Vad gäller nyckelbiotopsinventeringen säger i sin reservation att skogsägarna måste acceptera arbetssättet och ha förståelse för det. Men skogsbruket har ju inte det. Det räcker att läsa förra veckans nummer av Land. I det påtalade representanter för de olika skogsägarföreningarna och andra aktörer att det nu har gått utan att de har kunnat se några förändringar som påverkar verkligheten. Den nya metodiken gäller bara för nordvästra . I en artikel i kunde vi läsa att det finns en risk att användandet av nyckelbiotopsbegreppet kan bli en krigsförklaring mot alla skogsägare. Det här är en allvarlig signal som jag tycker att regeringen borde lyssna till. (forts. § 19) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU16 Planering och byggande m.m. Punkt 1 (Riksintressesystemet och behovet av bostäder) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 3 SD, 20 MP, 18 V 1: 70 M, 19 C, 13 L, 13 KD Avstod: 33 SD, 4 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 6 (Medborgarinflytande i stadsplaneringen) 2. res. 10 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 20 MP, 19 C, 1 V, 13 L, 13 KD 10: 36 SD, 4 - Avstod: 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 7 (Riktlinjer i planarbetet) 2. res. 12 (C) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 36 SD, 20 MP, 13 L, 13 KD, 4 - 12: 1 S, 19 C Avstod: 18 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 8 (Statliga byggbolag) 2. res. 14 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 36 SD, 20 MP, 19 C, 1 V, 13 L, 13 KD, 4 - 14: 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. CU6 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag Punkt 2 (Bostadsanpassningsbidrag till vissa utrymmen för assistanspersonal) 2. res. 1 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 69 M, 35 SD, 20 MP, 18 V, 13 L, 13 KD, 4 - 1: 19 C Frånvarande: 18 S, 14 M, 8 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 4 (Bostadsanpassningsbidrag till brandskyddsåtgärder) 2. res. 3 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 35 SD, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 4 - 3: 69 M, 1 SD, 13 KD Avstod: 1 M Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Tomträtt) 2. res. 3 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 36 SD, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 4 - 3: 13 KD Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 4 (Andelstal i vägsamfälligheter) 2. res. 4 (M, C, L, KD) 3. res. 5 (SD) 120 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. Momodou Jallow och (båda V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 20 MP, 18 V 4: 70 M, 19 C, 13 L, 13 KD Avstod: 36 SD, 4 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 6 (Expropriationsersättning m.m.) 2. res. 9 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 1 SD, 19 MP, 18 V, 13 KD 9: 19 C Avstod: 2 S, 70 M, 35 SD, 1 MP, 13 L, 4 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Lawen Redar och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 8 (Förköpslag) 2. res. 11 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 36 SD, 20 MP, 19 C, 13 L, 13 KD, 4 - 11: 18 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 9 (Jordförvärvslagstiftningen) 2. res. 12 (C, KD) 32 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 36 SD, 20 MP, 18 V, 13 L, 4 - 12: 19 C, 13 KD Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU15 Översyn av – grundlagsfrågor Punkt 3 (Grunderna för att skilja en riksrevisor från uppdraget) 2. res. 3 (SD, -) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD 3: 36 SD, 4 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 4 (Proceduren för att skilja en riksrevisor från uppdraget) 2. res. 4 (SD, -) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 69 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD 4: 36 SD, 4 - Frånvarande: 18 S, 14 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU33 Kommunala och regionala frågor Punkt 3 (Representation i styrelsen, nämnder och utskott) 2. res. 2 (SD, -) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD, 1 - 2: 35 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 8 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 7 (Partistöd) 2. res. 4 (SD, -) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD 4: 36 SD, 4 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. KrU6 Kultur och fritid för barn och unga Punkt 2 (Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (SD) 71 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD 2: 70 M, 1 - Avstod: 36 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Punkt 9 (Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet) 2. res. 6 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 36 SD, 18 MP, 19 C, 13 L, 13 KD, 4 - 6: 1 MP, 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 19 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (Kommunala kulturskolor) 2. res. 9 (M, SD) 110 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 20 MP, 19 C, 18 V, 13 L, 13 KD 9: 70 M, 36 SD, 4 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 6 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 19 (forts. från § 17) Skogspolitik (forts. MJU17) 123 (SD): Mer än halva yta består av skog. Dess betydelse har många olika dimensioner, inte minst vad gäller friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. är skogsbruket en av våra viktigaste näringar och utgör en oerhört viktig länk i den kedja som håller ihop hela vår ekonomi. Det handlar om 130 miljarder i export och 70 000 arbetstillfällen. En skogsindustri i världsklass utgör hörnstenen i svensk ekonomi. I slutändan bygger denna skogsindustri också på god tillgång på råvara av hög kvalitet. Den svenska skogen är en nationell angelägenhet. Det finns potential för ökat nyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera åtskilliga tusentals nya jobb och ännu mer av exportintäkter. I har vi en oerhörd resurs i form av kunskap och erfarenhet vad gäller skogsbruk. Det är något som vi sverigedemokrater vill utveckla vidare, men då måste vi också se till att det förblir ekonomiskt lönsamt att äga och bruka skog i detta land. I modern tid har vi i aldrig haft så mycket skog som , och mängden skog ökar. I väsentliga avseenden är tillståndet för skogar väsentligt bättre än . Sammanlagt, enligt , är av svensk skog undantagen från aktivt skogsbruk, om man inkluderar frivilliga avsättningar och improduktiv skogsmark. Meningarna går isär om hur mycket skog som avsätts för naturändamål i . Vissa aktörer anger lägre siffror medan statistik från visar att så mycket som en tredjedel är undantagen från skogsbruk. Det är skillnader som härrör från olika definitioner. Det finns också en skillnad i hur regeringen, och redovisar siffror för skyddad skog. För debatten är det missledande när inte ens myndighetsvärlden kan enas om gemensamma begrepp. Avgörande är i slutändan huruvida man använder den internationella skogsdefinitionen från , , eller det hemmasnickrade skogsbruksbegreppet – produktiv skog. Artskyddsdirektivet innebär att skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet om direktivet strikt följdes. Det innehåller nämligen ett förbud mot att störa fåglar eller skada deras häckningsplatser, oavsett var de befinner sig. Implementeringen av direktivet i svensk lagstiftning går, främst genom artskyddsförordningen, betydligt längre än vad direktivet säger, särskilt vad gäller fåglarna. Rapporteringen har främst hanterats av Artdatabanken och och utan erforderlig insyn från andra som kan ha intresse av att veta mer om det naturvårdsarbete som bedrivs i skogen och om dess betydelse för hotade arter och livsmiljöer. Mot bakgrund av dessa oklarheter i redovisningen och i rapporteringen är det inte lämpligt att använda det underlaget för att utvärdera vare sig miljömålet Levande skogar i stort eller huruvida vissa naturtyper har gynnsam status eller inte. Det är dags för regeringen att skriva om artskyddsförordningen. bör i stället sätta upp mål för bevarandet utifrån egna definitioner av olika naturtyper och utvärdera naturvårdsarbetet mot dessa mål. Regeringen måste också klargöra huruvida bedömningen av den gynnsamma bevarandestatusen ska göras på lokal, regional eller nationell nivå samt hur markägaren ska ersättas om denne hindras i pågående markanvändning. Nyckelbiotopernas tillkomst har kommit att bli en stor nackdel för många markägare, som ofta hamnar i en exproprieringsliknande situation utan möjlighet till rimlig kompensation. Industrin kan inte, utifrån de olika certifieringsorganens krav, köpa virke från skogar som klassas som möjliga nyckelbiotoper. Men inget system finns för ersättning för intrång eller för ekonomisk kompensation på annat sätt som är kopplad till möjliga nyckelbiotoper. För att ett område som pekats ut som möjlig nyckelbiotop ska leda fram till en ekonomisk uppgörelse med markägaren måste det skyddas i ett formellt avtal, vanligen som ett naturreservat eller biotopskyddsområde eller med ett naturvårdsavtal. Regeringens ursprungliga syfte med att ge i uppdrag att inventera nyckelbiotoper var att skaffa sig ett material om hur skogsområden för officiellt skydd skulle kunna prioriteras. Även om beslutar att inte skapa formellt skydd för en möjlig nyckelbiotop kvarstår det området i förteckningen över nyckelbiotoper och kan alltså i praktiken inte avverkas. Nya ställningstaganden om möjliga nyckelbiotoper görs mycket sällan, och rutiner för avförande av möjliga nyckelbiotoper som inte leder fram till formellt skydd saknas. anser därför att nyckelbiotopsbegreppet som helhet behöver ses över så att inte vissa känsliga naturtyper är vare sig överrepresenterade eller underrepresenterade. Dessutom bör löpande avregistrera nyckelbiotoper som är ändamålsenliga. Ett system för ekonomisk kompensation knutet till nyckelbiotoperna behöver därför införas. Regeringen föreslår i en departementspromemoria att en vägslitageskatt ska införas på tunga lastbilar över tre och . Enligt nuvarande förslag ska Europavägar, övriga riksvägar och primära länsvägar ingå i beskattningssystemet, med undantag för vägar som har mindre än 500 fordon . Oavsett vilken typ av skatt på avstånd som regeringen inför kommer den att läggas ovanpå redan befintliga skatter. De är som vi alla känner till ganska höga. En vägslitageskatt skulle slå extra hårt i norra , där avstånden är längre och alternativa transportmöjligheter saknas. För transporter av skogsråvara finns heller sällan någon annan lösning än lastbilstransporter. motsätter sig införandet av en sådan vägslitageskatt. Äganderätten är en fundamental del av det demokratiska samhället. Den väl fungerande svenska skogsmodellen med två övergripande och jämställda skogspolitiska mål, miljömålet och produktionsmålet, har tjänat oss väl och bör fortsatt utvecklas vidare i samråd med skogsnäringen. Det enskilda ägandet möjliggör frihet och självbestämmande, och det är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle. Men vi ser nu hur det självbestämmandet alltmer inskränks från miljöaktivistiska myndighetstjänstemän och organisationer. Lagstiftning och övertolkning av internationella konventioner får inte leda till inskränkningar i äganderätten eller markägarens förfoganderätt. är tydliga med att markägares rätt till rättslig prövning och ekonomisk ersättning vid restriktioner och begränsningar vid brukande av mark måste säkerställas. Vi tror på rätten att äga, bruka och själv råda över sin egen skog. En framgångsrik skogspolitik uppnås genom frivillighet och kunskap snarare än genom alltför detaljstyrande lagar och regleringar. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation 7. 124 (MP): Vi debatterar skogspolitik. Det är ett viktigt politikområde. Skogen är viktig för oss alla. En del av oss älskar att plocka svamp och bär. Andra gillar att ta en löprunda eller promenera med hunden i skogen. En del gillar att jaga. Många hämtar kraft, och återhämtar sig, i skogen. Skogen ger oss också förnybart material som behövs i det hållbara samhällsbygget, så att vi kan bygga i trä i stället för betong och så att vi kan ha matförpackningar av kartong i stället för av plast. Mycket av det som görs av oljebaserade råvaror skulle vi kunna göra av material från skogen och från skogens ekosystemtjänster, det vill säga naturens gratistjänster. Skogen fungerar också som en kolsänka och har en utjämnande effekt på temperatur, nederbörd och avrinning. En riktig skog rymmer också en rik biologisk mångfald. har i en färsk rapport sammanställt en lista på de 30 viktigaste tjänsterna skogen erbjuder oss människor. Det är en intressant och viktig läsning för att öka kunskapen om skogens alla värden och för att vi ska veta hur vi ska förvalta skogen så att vi kan fortsätta att ta del av alla dessa tjänster. Avgörande för hur skogen måste förvaltas och användas är att skogens ekosystem bibehåller sin ekologiska funktion, sin biologiska mångfald och sin produktionsförmåga. Dagens brukande av skogen får inte försämra morgondagens. Där har vi ännu långt kvar att gå vad gäller att både skydda mer skog och ställa om till ett mer naturnära skogsbruk. Det är viktigt att ha koll på historien när man ska debattera politik. Det gäller även skogspolitik. hann jag läsa en bok som legat ett tag på mitt nattduksbord: Södra på egna ben: vägen tillbaka efter krisen av . Det är en intressant bok om och den svenska skogspolitiken till . Intressant är särskilt beskrivningen , där många av dagens debattfrågor har sina rötter. Då betalade vi skogsägare fortfarande en skogsvårdsavgift, en avgift som med dagens taxeringsvärden skulle vara ca . Skogsbruket var starkt reglerat, med ett dominerande produktionsintresse. De skogsägare som ville spara lövträd och bruka med andra metoder än trakthyggesbruk, eller helt låta bli att avverka, kunde lagföras. Gigantiska kalhyggen bredde ut sig i det svenska skogslandskapet. Miljörörelsen agerade och protesterade i och i övriga världen. Det svenska skogsbruket stod inte högt i kurs. Stora pappersköpare och konsumenter hotade med köpbojkott i och utomlands. Det var då skogsägarintressen som , miljörörelsen och politiken gjorde gemensam sak. Vi fick en ny skogsvårdslag med två likställda mål, miljö och produktion. Regleringarna togs bort, och vi fick frihet under ansvar som skogsägare. I gengäld lovade skogsägarna att frivilligt skydda värdefulla skogar. Miljöcertifieringarna FSC och PEFC infördes. är av den produktiva skogsmarken certifierad i FSC eller i PEFC. Hur den svenska certifieringen fungerar kan man som miljövän ha en och annan åsikt om. Men som politiker ska man nog hålla sig ifrån certifieringen. Det är inte vår uppgift att styra över den. Jag ser dock med stort intresse fram emot de nya, uppdaterade certifieringsreglerna för FSC, som enligt uppgift ska komma nu längre fram i vår. Att de skärps är viktigt både för att förbättra tillståndet i våra skogar och för den svenska skogsindustrins rykte och lönsamhet. Dagens debatt handlar bland annat om nyckelbiotoper och om och hur de ska inventeras, registreras och skyddas. En nyckelbiotop är ett område med en speciell naturtyp som har stor betydelse för skogens hotade och rödlistade arter. har inventerat nyckelbiotoper i större eller mindre omfattning. gjordes ett uppehåll med inventeringen och registreringen i nordvästra . Men har man återupptagit arbetet efter att man tillsammans med och länsstyrelserna har utarbetat en ny inventeringsmetod. Den ska testas och sedan utvärderas och eventuellt justeras. Det har sagts tidigare här i kammaren att det inte finns något lagligt förbud mot att avverka nyckelbiotoper. Men nyckelbiotoper får inte avverkas på FSC-certifierad mark, och många virkesuppköpare vill heller inte köpa virke från nyckelbiotoper, helt enkelt för att konsumenterna inte vill köpa det. Den borgerliga oppositionen och ser tydligen detta som ett problem, precis som de ser det som ett problem att satsa på ökad produktion av ekologisk mat i trots ökad efterfrågan hos konsumenterna. Som konsument ska du känna dig trygg med att certifieringens krav är uppfyllda. Som svensk ska du känna dig trygg med att värdefulla skogar skyddas. Staten har hjälpt de privata skogsägarna med inventering och registrering, men i brist på medel finns mycket kvar att göra. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att göra en rikstäckande inventering. tycker också att skogsägare med mycket nyckelbiotoper på sina marker ska ha rätt till ersättning oavsett om de är certifierade eller inte. Regeringen har därför anslagit extra till detta . Att skydda nyckelbiotoper är en form av skogsskydd. En del görs frivilligt genom certifieringen, och en del görs genom biotopskydd i samarbete med . Naturvårdsavtal, naturskyddsområden, nationalparker och Natura 2000 är andra skyddsformer som finns . mål, som antogs under alliansregeringen, är att av den produktiva skogen ska skyddas. Det grundar sig i den strategiska plan, Nagoyaprotokollet, som antogs 2010 inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald. Det är en bit kvar att gå. Enligt våra myndigheter har endast av den produktiva skogsmarken lagstadgat skydd. Skyddet är dessutom mycket ojämnt fördelat. Stora arealer barrskogar nära fjällkedjan är skyddade, medan är skyddade i övriga . Under alliansregeringen beslutade om ett etappmål för skogsskydd. Det formella skyddet av skogsmark ska öka med ca och skogsbrukets frivilliga avsättningar med till 2020. Men inget av de två målen kommer att uppnås med dagens skyddstakt. När det gäller det formella skyddet återstår fortfarande ca . Det är kvar till 2020. Takten måste alltså öka. Regeringen har därför anslagit mer pengar till skogsskydd, det vill säga dubbelt så mycket pengar som . Alliansregeringens problem då, och Alliansens problem , är att man, trots att man har beslutat att utöka skogsskyddet, tydligen inte är beredd att betala skogsägarna. När och Socialdemokraterna tog över regeringsmakten stod skogsägarna i kö för att få ersättning. Många av dem hade stått i kö . håller den kön på att betas av. Skogsägarna får sina ersättningar, och skyddstakten har ökat. Det är inte fler skyddsformer som de borgerliga partierna föreslår i betänkandet, utan det är ordentligt med pengar till de skyddsformer som finns . Men, herr talman, att skydda skog räcker inte för att uppfylla nationella och internationella miljömål. En omställning till ett hållbart brukande av skogsmarken är också nödvändig. Genom Nagoyaprotokollet har förbundit sig att förutom att skydda av biologiskt värdefulla och representativa skogsområden också förvalta områden som används till hållbart skogsbruk så att bevarandet av biologisk mångfald garanteras. Det handlar alltså inte bara om att lämna orörda områden utan också om att sköta den skog som brukas på andra hållbara sätt. Trakthyggesbruk har tillämpats i i stor skala och har inneburit omvälvande förändringar av det svenska skogslandskapet. Skogar med olika slags träd i olika åldrar har ersatts med planteringar av likåldrade träd. vill se brukningsmetoder som skapar skogar med olikåldrade träd, lövinslag och kvarlämnad död ved. Hyggesfria skogsbruksmetoder bör främjas, då de har stora fördelar för biologisk mångfald, friluftsliv, turism, rennäring och kulturmiljövärden. Intresset för hyggesfritt skogsbruk växer. Det är glädjande. Men är det fortfarande en mycket liten del, bara några procent, av den produktiva skogsmarken som sköts med hyggesfria skogsbruksmetoder. Regeringen har därför fördubblat anslag för rådgivning om hyggesfria skogsbruksmetoder. tycker också att de skogsägare som vill ställa om från trakthyggesbruk till hyggesfritt skogsbruk borde kunna få ett omställningsstöd, precis som det går att få stöd till omställning från konventionellt till ekologiskt jordbruk. anser också att staten bör vara ett föredöme i sitt skogsbruk. Därför har och fått i uppdrag att mer bruka sina skogar med hyggesfria metoder. anser att även bör få ett förnyat uppdrag och ett sänkt avkastningskrav. är största skogsägare och borde gå i bräschen när det gäller både skydd och hållbart skogsbruk. Om detta har vi tidigare debatterat i . Med den passningen till ansvariga på och för sätter jag punkt. 125 (M) replik: Tack, , för anförandet! Det är alltid intressant att lyssna på . Vi är oeniga om mycket, men det finns väl ett och annat som vi förhoppningsvis också är överens om. En sak som vi är överens om, som det gladde mig att höra lyfta upp, är just potentialen att använda skogen för att lämna den fossila eran och ställa om till ett biobaserat samhälle. är detta grundproblemet i i mitt tycke ohederliga retorik.