prot · H50986 · 2018-03-16 00:00:00 — Jag tror inte heller att det är så mycket som skiljer de politiska partierna åt i denna fråga, utan det handlar snarare om att frågan har gått under radarn i ljuset av många andra, allvarliga, problem som vi har på det kriminalpolitiska programmet. Men detta problem drabbar träffsäkert människor, inte minst dem som bor i landsbygdskommuner. Avslutningsvis måste jag säga att eventuella förändringar i till exempel trafikförordningen måste kombineras med fler poliser. Problemet med högspelande musik i bilar är framför allt ett problem i landsbygdskommuner, där polistätheten är låg. Det handlar om lokalpolisområden som ska hantera kanske fyra kommuner med väldigt stora avstånd – minst fyra – med en eller två radiobilar om natten. Det är inte lätt att upprätthålla lag och ordning när vi har så låg polistäthet på landsbygden. Vi är ense om att det behövs fler poliser på landsbygden. Vi kan genomföra vilka förändringar vi vill i lagar, förordningar och författningar, men om det inte finns poliser som kan upprätthålla lag och ordning på landsbygden kommer det att utgöra ett stort problem när det gäller att komma åt grunden i den problematik som jag har försökt att belysa i interpellationen. 23 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vill tacka för debatten och, som sagt, hänvisa till de lagrum som finns: förargelseväckande beteende, onödig och störande körning när det gäller trafikförordningen och det nya ofredandebrottet. Jag ser framför mig att man prövar hur lagrummen kan vara tillämpliga, och vi har ju som sagt en alldeles ny skrivning när det gäller ofredande. Jag utesluter förstås inte att vi kan behöva göra mer, men det här är alldeles färskt från . Vi är överens om att vi behöver utöka polisnärvaron. Jag skulle vilja säga att vi behöver göra det över hela landet. Vi behöver göra det i storstäderna, och vi behöver göra det på landsbygden. genomför vi den största satsning på polisen som någon regering har gjort . Vi går in med 2 miljarder , 2,3 miljarder året därpå och 2,8 miljarder . Vi skalar upp polisutbildningen. Jag hänvisade tidigare till att , om bara någon månads tid, tillkommer ytterligare 40 poliser i Region . Dem får alltså , och dela på. Sedan kommer en ny kull , och kommer ytterligare 1 300 poliser. Det blir den största kullen nya polisaspiranter . Vi ska sammanlagt öka antalet polisanställda med 10 000 . Det är precis det vi nu planerar för. Det är en kraftig ökning. Det är en ökning av kostymen . Det kommer förstås att kosta en del pengar, men vi tycker att det här är ett av de viktigaste och mest prioriterade områdena som vi ska ägna oss åt . Jag har som sagt stor förståelse för att det här kan vara ett stort problem, och jag hoppas att man ska kunna komma åt detta med de ökade resurserna och de nya lagrum som finns. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:396 om en utvärdering av sjöfyllerilagen 24 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat migrationsministern och biträdande justitieministern om sjöfyllerilagen är optimal till sin utformning eller om några förändringar behöver göras och om man kan se några positiva effekter av lagen avseende sjösäkerhet. har också frågat när och på vilket sätt det kommer att tillsättas en oberoende utvärdering av sjöfyllerilagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. När det gäller frågan om sjöfyllerilagen är optimalt utformad vill jag först påminna om att det var alliansregeringen som genomförde denna lagstiftning. Man behöver också ställa sig frågan vad avser med att en lag är optimal. Om det till exempel är lagens preventiva verkan som avses kan det hänvisas till statistik som bland annat visar att det skett en minskning av antalet misstänkta sjöfylleribrott i förhållande till antalet genomförda kontroller. Såtillvida får lagen nog anses ändamålsenligt utformad. Frågan om det går att se några positiva effekter av lagen med avseende på sjösäkerhet diskuterades i en interpellationsdebatt . Frågor om lagens effekter har även berörts därefter i svar på flera riksdagsfrågor, bland annat från så sent som . Bilden är alltjämt att lagstiftningen i kombination med kontrollåtgärder har en preventiv effekt på sjöfylleriet. Sedan lagstiftningen trädde i kraft har antalet omkomna i fritidsbåtsolyckor, enligt Transportstyrelsens statistik, minskat från 35 personer till 27 personer räknat på ett glidande femårigt medelvärde. Trenden gällande andelen personer som misstänks för sjöfylleri har varit tydligt nedåtgående. Såväl som har noterat en attitydförändring till alkohol bland fritidsbåtsägarna, och den breda majoriteten förefaller att respektera den nya lagstiftningen. Som framgår av sista fråga har beslutat om ett tillkännagivande om en utvärdering av det utvidgade straffansvaret för sjöfylleri som infördes . Naturligtvis är det viktigt att genomförda reformer vid behov följs upp. Efter interpellationsdebatten upprättade en promemoria om effekterna av den nya lagstiftningen. Med anledning av tillkännagivandet kommer regeringen att återkomma till . 25 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Som statsrådet påpekade var det mycket riktigt alliansregeringen som införde den här sjöfyllerilagen. Låt mig också slå fast att det kanske inte var ett av de bästa besluten som alliansregeringen tog, men det är därför som det är så viktigt att den här utvärderingen kommer till stånd på det sätt som har beslutat. Som förtroendevald är det naturligtvis omöjligt att vara insatt i alla frågor som finns. Man får föra samtal, man får beställa rapporter från och så vidare. arrangerade jag och kollegan ett seminarium om sjöfyllerilagen där vi hade väldigt duktiga personer på plats som har stor erfarenhet av sjösäkerhet. Där framkom tydligt att den här lagen inte fungerar som det var tänkt ur sjösäkerhetssynpunkt. Jag är helt säker på att statsrådet också har läst den debattartikel som har varit publicerad till exempel i som är skriven av , sjökapten och före detta chef på sjöräddnings- och beredskapsenheten på , , sjökapten och före detta vd för och , sjökapten och före detta sjötrafikdirektör, före detta ordförande i och före detta ordförande i . De skriver: ”Vi som undertecknat denna artikel, representerar tillsammans sjöfartskunnande. Vi föreslår att en översyn av lagen görs och att den svenska lagstiftningen i dessa frågor harmoniseras med våra grannländers regelverk för fritidsbåtar.” Sedan går de igenom väldigt bra i artikeln varför den här lagstiftningen ur sjösäkerhetssynpunkt kanske inte fungerar optimalt. Det är därför det är viktigt att man får till den här översynen. Jag kunde också notera att och Båtfolket skrev ett öppet brev för någon vecka sedan till justitieministern där de säger att man verkligen tycker att den här lagen ska ses över. Argumenten är att den inte har någon praktisk effekt på allvarliga olyckor, att biltrafik inte är båtliv, att man kriminaliserar båtägare utan skäl, att det minskar intresset för fritidsbåtsliv och att det kostar pengar att upprätthålla och belastar våra domstolar i onödan. De argumenterar mer om de här frågorna i brevet. Det är väl bara att konstatera att för att en lag ska vara relevant är det viktigt att det finns en förankring och en förståelse för lagstiftningen. Det är därför den här översynen, som en enig riksdag har beslutat om, måste komma till stånd. Det är också viktigt när den görs att det är en objektiv och opartisk översyn som verkligen kan väcka respekt i alla läger och att den tar hänsyn till effekterna av lagen. De ska naturligtvis vara att sjösäkerheten förstärks, inte att man gör ett antal blåskontroller, för det kan inte vara syftet. Den önskade effekten måste vara att förbättra sjösäkerheten i . Min fråga är helt enkelt: När tillsätts utvärderingen? 26 Justitie- och inrikesminister (S): Man upphör aldrig att förvånas över förmåga att svänga precis hur som helst. Ni orkar inte stå upp för nästan någonting, utan blir ni uppvaktade av någon intressegrupp faller ni undan nästan när ni inte har regeringsmakt. Det är fram och tillbaka. Det var som lade fram förslaget. Det var alliansregeringen som genomförde detta 2010. Sedan förlorade ni valet , och så plötsligt orkar ni inte längre stå upp för er egen lagstiftning. Jag tycker att det i grunden är ganska svagt av ett politiskt parti, särskilt med tanke på att ni faktiskt har rätt goda argument för att orka stå upp för er egen lagstiftning. Argumentationen från är väldigt svepande. Han har inga belägg för det han säger och ingen statistik att hänvisa till utan bara lite svepande argument som att det inte funkar, att det inte är optimalt och att det inte bidrar till att öka sjösäkerheten. Han har inga belägg utan uttrycker bara lite allmänt tyckande. Huvudfrågan här är om det är en mänsklig rättighet att vara full på sjön eller inte. Om man landar i att det inte är en mänsklig rättighet att vara full på sjön – man har ansvar för sitt eget liv, och man har också ansvar för andras liv i ganska stor utsträckning när man framför en båt – är det ett skäl för lagstiftning och också skäl för kontroller. Då ställer frågan: Har det här verkligen haft någon effekt? Jag redovisar i mitt interpellationssvar ett par utvecklingstendenser som man bör kunna knyta till den förändrade lagstiftningen. Först och främst: Det har skett en minskning av antalet misstänkta sjöfylleribrott i förhållande till antalet kontroller, enligt statistik. genomfördes lite drygt 500 kontroller. I av de kontrollerna misstänkte man brott. genomfördes lite drygt 2 000 kontroller. I av dem fanns det en misstanke om brott. Andelen minskade från till när det gäller misstänkta brott i förhållande till antalet kontroller. Det tyder på att vi har en ganska hög och ökande regelefterlevnad. Kan inte ändå ta in hur statistiken faktiskt ser ut? En annan punkt är antalet omkomna på sjön. , före lagstiftningen, var det i genomsnitt 35 omkomna på sjön till följd av olika olyckor. ligger det på 27. Det är ett glidande medelvärde . Från 35 till 27 är en minskning på . Det behöver inte ha med den här lagstiftningen att göra, men vi vet att kopplingen mellan alkohol och drunkningsolyckor och olyckor i övrigt på sjön är ganska stark. Det kan faktiskt vara så att det beror på lagen. Den lagstiftning som ni drev igenom, , har visat sig vara lyckosam, så du borde vara glad och orka stå upp för den. Men det gör du inte. Mina konkreta frågor till är följande: Är för eller emot sjöfyllerilagen? Har ni ändrat er i sakfrågan? Min följdfråga är: Kommer en alliansregering att riva upp sjöfyllerilagen eller inte? De frågorna skulle jag gärna vilja ha svar på, herr talman. 27 (M): Liksom tidigare statsråd höjer statsrådet tonen när han inte har några bra svar att ge. Låt oss först konstatera att antalet omkomna i fritidsbåtar har gått ned starkt i . Jag kan naturligtvis mejla över rapporten från , om statsrådet inte har tillgång till den. Den här debatten handlar naturligtvis om sjöfylleri och säkerhet på sjön. Vad är då samhällsutmaningen i just nu när det gäller båtlivet? Enligt min uppfattning är den att det sker mycket stölder av båtar och motorer. Utländska ligor härjar fritt i och stjäl båtmotorer. Vad ska då samhällets resurser gå till? För mig är det viktigt att vi bekämpar en allvarlig brottslighet. Där skulle statsrådet kunna be sina myndigheter att bekämpa brottslighet. I samma , som statsrådet uppenbarligen inte har tillgång till, men jag ska se till att mejla över den, kan vi se på promillegränserna i våra grannländer. har 1,0, har 0,5 för fritidsbåtar och har 0,5, enligt . När de som kan sjösäkerhet säger att en lag inte har fått den effekt den skulle få tycker jag inte att det är ett problem att göra en översyn av lagen. Det har en enig riksdag beslutat. Låt oss titta på om lagen har fått effekter. Jag menar inte antalet blåskontroller, utan jag menar naturligtvis ur sjösäkerhetssynpunkt. Här blir det lite svajigt när statsrådet å ena sidan börjar ställa frågor till om vad vi har för uppfattning av sjöfyllerilagen när Socialdemokraterna å andra sidan i riksdag har ställt sig bakom översynen. Av statsrådets argumentation verkar det som att man i förväg har bestämt sig för vad översynen ska komma fram till. Det vore olyckligt och närmast ett hån mot 700 000 båtägare som berörs av lagstiftningen. Ett problem är att man ofta blandar ihop bil- och båtkörning. Låt mig konstatera att mig veterligt – skulle det ske är det olyckligt – kör inte 12‑åringar i på eftersom det inte är tillåtet. Man ska göra skillnad på båtar och bilar. Min fråga kvarstår: När kommer den oberoende utvärderingen av lagstiftningen att ske, som en enig riksdag, inklusive Socialdemokraterna, ställer sig bakom? Det var också ett vallöfte från 2014 som han uttalade i medierna och i andra sammanhang. 28 Justitie- och inrikesminister (S): Låt oss vara noggranna med orden. Tillkännagivandet gäller en utvärdering, och den tänker vi naturligtvis tillsätta. Det är något annat än en översyn. Men en utvärdering tänker vi göra – naturligtvis i enlighet med det tillkännagivande som finns. Jag fick faktiskt inte svar på sakfrågorna. Var har egentligen landat? Är ni för eller emot sjöfyllerilagstiftningen? Vill ni riva upp lagen eller inte? för ett resonemang om att harmonisera med andra nordiska länder. Är det hållning? Gäller det bara på sjön? Om vi ska harmonisera fyllerilagstiftningen på sjön med andra nordiska länder som har en helt annan syn i frågorna, varför ska vi inte harmonisera fyllerilagstiftningen på land? hänvisar till med en gräns på . Vet hur full man är på ? Är det vad han vill ha på sjön? Varför argumenterar han då för att harmonisera med andra länder? Exakt vad är han ute efter? Min fråga kvarstår: Tänker riva upp sjöfyllerilagen eller inte? Tänker en alliansregering riva upp sjöfyllerilagen eller inte? Det vill jag gärna ha svar på. När inte kan argumentera i sak börjar han prata om helt andra saker. Det är klart att vi måste komma åt stölderna av båtmotorerna. Jag har precis gett ett uppdrag till , tullen och polisen att förstärka sitt samarbete just riktat mot de internationella stöldligorna. Det handlar om att både förstärka själva lagstiftningen och förhindra utförsel av stöldgods, bland annat båtmotorer som går till andra länder. Sedan ska vi se till att de vi tar i de utländska stöldligorna och som döms för brott i ska avtjäna straffen i hemländerna. Där går vi fram med fördjupade samarbeten med ett antal länder. När det gäller den här typen av brottslighet handlar det om länder i vårt närområde, till exempel och . Men vi vet att det finns problem med annan brottslighet, till exempel och . Vi tar länderna ett efter ett och fördjupar vårt polisiära samarbete och i fråga om att avtjäna straffen i hemländerna. Det går inte sätta dessa saker mot varandra. Regeringen har varit aktiv i fråga om de utländska stöldligorna. undviker frågan om vilka belägg som finns för att lagstiftningen inte fungerar. Jag säger att detta att andelen av de kontroller som genomförs där man misstänker brott har minskat tyder på att det finns en ökad regelefterlevnad och att lagstiftningen på det sättet därmed har fungerat som den ska. Dessutom dör allt färre på sjön. Det är väl en god utveckling. Hur skulle agera om han rev upp lagstiftningen och sedan skulle plötsligt antalet döda på sjön öka igen? Vad skulle han då göra? Nej, herr talman, ibland måste man faktiskt orka stå upp för den lagstiftning man har varit med om att driva igenom, som har gjort. Man kan inte bara svänga fram och tillbaka, bara för att det finns någon intressegrupp som vill saker och ting när det gäller lagstiftningen. 29 (M): Det är mycket känslor och lite fakta från statsrådet, men det må vara. Låt oss då – igen – konstatera att enligt har antalet omkomna i fritidsbåtslivet sjunkit kraftigt. Om statsrådet inte har den rapporten ska jag se till att skicka ut den. Jag är helt säker på att den som har varit chef över sjöräddnings- och beredskapsenheten på , den som har varit vd på och den som har varit ordförande i inte har något som helst intresse av att försämra sjösäkerheten i . Det borde jag och statsrådet vara överens om. Har man haft så tunga och viktiga uppdrag vill man naturligtvis inte försämra sjösäkerheten i . Jag är helt prestigelös. Om det är så att det har införts en lagstiftning som inte har fått de effekter som var tänkta ska man naturligtvis vara fri att ändra lagen. Det är lagstiftarens och regeringens möjlighet att göra så. Det är inte respektfullt att kalla båtägarna och organisationerna för intresseorganisationer och hävda att det är viktigast att stå upp mot dem. Det viktiga är naturligtvis att ha en lagstiftning som värnar sjösäkerheten. Det ska finnas en lagstiftning som harmonierar med något allmänt rättsmedvetande för dem som är på sjön. Exakt vad en ny alliansregering kommer att göra förstår jag att är nyfiken på. Det kommer han naturligtvis att få svar på, som alla andra. Det enda vi vet är att den här regeringen kommer att ha fallit eftersom vi i kommer att rösta nej till som statsminister. Men när kommer denna utvärdering att ske, och när kommer den? 30 Justitie- och inrikesminister (S): Jag kommer att tillsätta en utvärdering. Det är klart att vi kommer att göra det och följa det tillkännagivande som finns. Men kommer inte undan själva huvudfrågan här. Han hänvisar nu till att vi bör harmonisera med andra länder. Då är det klart att jag blir nyfiken – och inte bara jag, utan jag tror att också väljarna blir nyfikna. Ska du riva upp lagstiftningen, ? Ska du ha en finsk ordning med ? Återigen: Vet hur full man är på ? Är det det vi har att vänta oss med en borgerlig regering? Det tror jag att inte bara jag är nyfiken på. Jag tror faktiskt att också väljarna är nyfikna på var ni kommer att landa. Sedan anklagar mig för att inte använda fakta. Jag har inte hört några fakta från i hans inlägg – inte någonting. Jag tror inte att han har nämnt en siffra eller någon statistik. Han säger att antalet omkomna har minskat . Ja, men det är också en kraftig minskning , och det är den jag hänvisar till. Det är efter det att ni ändrade lagstiftningen. Sedan har vi också en ökad regelefterlevnad. Man gör ett antal kontroller, och då visar det sig att en minskad andel av de kontroller som man genomfört visar på misstänkt brott. Det tyder på att människor faktiskt följer lagstiftningen på ett tillfredsställande sätt, och det är precis det man vill åt med lagstiftning. Ja, vi kommer att tillsätta utvärderingen. Men jag och troligen resten av väljarna, som kanske också oroar sig över sjösäkerheten, är intresserade av att veta om ni tänker riva upp lagstiftningen som ni själva drev igenom. Tänker ni gå fram med när det gäller onykterhet på sjön? Min uppfattning är att det inte kan vara en mänsklig rättighet att vara full på sjön. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:397 om avhopp och tomma platser på polisutbildningen 31 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag är nöjd med polisutbildningens kvalitet och hur vi följer upp verksamheten. Han har också frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att vi inte ska ha 500–600 tomma platser på polisutbildningen . Dessutom har han frågat vad det beror på att så många studenter väljer att hoppa av polisutbildningen efter att de antagits och vilka slutsatser jag och regeringen drar av detta. Jag och regeringen är stolta över den svenska polisen. Poliserna vid , och visar prov på hög kompetens när det gäller att utföra sina komplicerade arbetsuppgifter. De har alla genomgått samma grundutbildning till polisman, och den svenska polisens höga standard beror till stora delar på urvalet till och innehållet i den svenska polisutbildningen. Regeringen följer naturligtvis upp verksamheten inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen i en ständigt pågående dialog. Oppositionen påtalar ofta att det finns tomma platser på polisutbildningen men glömmer då bort att regeringen har höjt ambitionerna och utökat antalet platser. har antalet polisstudenter fördubblats. , 2019, beräknas det gå ut 1 300 polisstudenter, vilket är det högsta antalet . Ambitionen är naturligtvis att det inte ska förekomma tomma platser på utbildningen eftersom det är viktigt att utbilda ännu fler poliser. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att ge ekonomiska förutsättningar att fylla platserna på polisutbildningen genomförs nu också den största ekonomiska satsningen på polisen . arbetar också, på regeringens uppdrag och i samarbete med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, med att effektivisera och modernisera antagningsprocessen till polisutbildningen. Det arbetet ska redovisas till regeringen . Därtill har fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj, vilket förhoppningsvis kommer att öka antalet lämpliga sökande till utbildningen. Personalen är viktigaste resurs, och för att öka attraktionskraften har regeringen gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och att skapa fler utvecklings- och karriärvägar. Det pågår också ett gemensamt arbete med uppvärdera polisyrket. Avslutningsvis har frågat vilka slutsatser jag och regeringen drar, och det är enkelt att svara på. Polisyrket ska vara attraktivt. Det är rekordmånga som söker till polisutbildningen, och de allra flesta som påbörjat utbildningen fullföljer den också. En slutsats är att den förra regeringen hade alldeles för låga ambitioner och utbildade för få poliser. 32 (L): Först och främst vill jag tacka justitie- och inrikesminister för svaret på min första interpellation av två. Jag har ställt en fråga om antalet poliser i landet, men den här frågan gäller specifikt problemet med att kunna inte bara rekrytera och anta utan också behålla de polisstudenter som faktiskt har erbjudits plats på några av de tre lärosäten i landet som bedriver polisutbildning. Varför är det viktigt för Liberalerna att återkomma i den här frågan? Jo, vi har en situation där pekar på ökad otrygghet runt om i landet, inte minst bland kvinnor. Det kom en studie i går, också från , där man särskilt lyfter fram den bekymmersamma situationen i utsatta områden i alla fall vad avser otrygghet och skjutningar. Sedan finns det andra, positiva inslag där utvecklingen går åt rätt håll. Vi har också i samma mätningar fått se hur förtroendet för rättsväsen – alltså åklagare, domstolar och poliser – generellt sett utvecklas negativt. Det tycker jag är ett bekymmer för en demokrati, där lag och ordning och rättsväsen ska vara garanten för vår trygghet och säkerhet. Vi har också fler utsatta områden, alltså områden där kriminella får ökad makt och där inslag av kriminella aktiviteter ökar människors otrygghet. Det måste vi ta till oss. Effekten av att vi inte lyckas rekrytera, behålla och få ut poliser är att de kriminella vinner på den utvecklingen och att de skötsamma, de som ska skyddas, drabbas extra. Det är deras frihet som till slut drabbas och inskränks. Polisyrket är ett av de absolut viktigaste yrkena; det kan jag och ministern vara överens om. Jag delar uppfattningen att de gör fantastiska insatser, de poliser som finns. Men det vi fokuserar och försöker peka på i den här interpellationen är att ett utbud av platser i huvudsak finns. Antalet platser har också utökats. Trots detta och oberoende av om antalet platser har varit 350, 500, 800 eller fortsätter öka finns det alldeles för många tomma platser. Det är det jag tycker att vi ska fokusera debatten på. Hur kan vi – utan att sänka kraven – inte bara få in fler utan också se till att man fullföljer och avslutar sin utbildning? Bakgrunden, herr talman, till att Liberalerna inlämnade den här interpellationen var att vi fick ta del av underlag från lärosätet i , där hälften av platserna står tomma efter terminsstart – hälften av platserna vid polisutbildningen i . Vi frågade i . Där stod en tredjedel av platserna tomma – 90 tomma platser på polisutbildningen i .