prot · H50999 · 2018-04-17 00:00:00 — har även avrapporterat regeringsuppdrag dels om hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas, dels om förutsättningarna för att möjliggöra jakt i ekonomiska zon. Ärendena är under beredning i . Jag som ansvarigt statsråd har inte för avsikt att föregripa denna beredning. deltog ett flertal myndigheter och organisationer i ett rundabordssamtal om säl, efter inbjudan från . Det fördes en gemensam diskussion avseende möjligheter och utmaningar med sälens livskraftiga populationer samt hur sälen kan förvaltas på ett hållbart sätt. överväger hur de synpunkter som framkom under samtalet kan hanteras. 55 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Vanligtvis när vi debatterar fiske i kammaren talar vi om yrkesfisket, den gemensamma fiskeripolitiken inom EU och de så kallade tredjelandsavtalen. Det är bra, men det är alldeles för sällan vi debatterar det fiske som de allra flesta människor har närmast – fisket längs kust och i skärgården. För att måla en väldigt tydlig bild av detta: De flesta människor har nog ett minne av att ha metat abborre eller kastat efter gädda, men betydligt färre har ett minne av att vittja en trål. Tyvärr kan det dock bli svårare att skapa dessa minnen . Vi ser hur bestånden av säl och skarv har ökat närmast lavinartat och är en farlig konkurrent för alla dem som fiskar i skärgården. Vi ser hur öar helt har förlorat växtligheten efter att stora skarvflockar har tagit över dem, och sälar har carte att äta gädda också långt inomskärs – och även . såg jag rubriker om att man på vissa platser i landet talar om att helt sluta fiska gädda, vilket borde vara en stark varningssignal. satsningar på lekvägar och gäddfabriker har i mångt och mycket blivit en ganska dyr utfodring av säl snarare än ett bidrag till en levande skärgård, vilket var tanken från början. Vi ser hur fiskeguider tvingas ta upp båten och flytta till insjöar där konkurrensen från de här rovdjuren inte är lika stor. Det kan vara bra för den enskilda fiskeguiden, men det är dåligt för skärgården i stort. Det blir färre gästnätter när fisketurismen flyttar, färre lagade måltider när antalet besökare minskar och egentligen en minskad framtidstro i en viktig del av vår landsbygd. Statsrådet nämner i sitt svar att regeringen har gjort satsningar på selektiva redskap, och det tycker jag är väldigt bra. Det är bra att regeringen har fortsatt Alliansens satsningar på att få till ett mer hållbart fiske snarare än att gå till mötes och föreslå långtgående och ganska ensidiga förbud. Men jag vill också vara tydlig med att detta inte riktigt räcker. Den nuvarande situationen – det nuvarande tillståndet – är sämre än vad vi kan anta är en normal nivå. Där vi är nu får inte vara det nya normala. Vi behöver mer fisk i våra vatten, fler fiskare i våra skärgårdar och en ökad framtidstro både i branschen och hos dem som hobbyfiskar. En oväntad sak i vårpropositionen var den nya elmotorpremien. Jag tror att denna premie kan bli ett ganska härligt tillskott till en frontmonterad elmotor för dem som fiskar gös. till hur säl och skarv tillåts härja fritt är det dock tydligt att det behövs mer än bara valfläsk för att komma till rätta med problemen. Därför vore det välkommet om regeringen kunde säga något mer än det man sa i interpellationssvaret, det vill säga att man följer skarvpopulationens utveckling och att man funderar över hur man ska gå vidare med diskussionsunderlag och så vidare. Frågan är vilken fiskepolitik som regeringen driver för att vi ska få tillbaka framtidstron i skärgården. 56 (KD): Tack, ledamot , för att du tog upp denna viktiga fråga! besökte jag fiskare nere i . För mig var detta oerhört viktigt och intressant men också skrämmande. Jag förstod nog inte hur tufft de har haft det – och har det. De berättade för mig att det 1953 fanns 1 300 fiskare bara i . Antalet som lever på sitt fiske i är 10. Detta är mycket bekymmersamt, och det finns många frågor man kan ställa. tog upp en viktig fråga, nämligen den om säl och skarv. Fiskarna jag träffade i sa att det är otroligt bekymmersamt att sälar har varit där och förstört när de kommer och ska vittja sina nät. Frågan är relevant också med tanke på att det finns enormt mycket säl. Man talar om hur många tusen sälar som helst, och de blir bara fler. Sälarna för även med sig parasiter som sprider sig till fiskar, som dör av sjukdomen. Frågan som jag tänker ställa till ministern är vad man konkret tänker göra för att få ned sälstammen. Jag kommer från , och där blev folk eld och lågor när det kom en säl från och in i stan. Det finns väldigt mycket säl – det måste också ministern ha hört. Frågan är, återigen: Vad tänker ministern konkret göra för att få ned stammen av säl? Jag vill även fråga samma sak om skarven, men det tar jag nästa gång. 57 Statsrådet (S): Skärgårdsfisket är en prioriterad fråga för mig och för regeringen. Jag delar Skalberg oro över skärgårdsfiskets många utmaningar och de senaste årens utveckling, både när det gäller yrkesfiskarnas möjligheter till fiske och när det gäller möjligheterna att bedriva fritidsfiske. Detta är i allra högsta grad en viktig landsbygdsfråga. Det handlar om sysselsättning, inte bara för fiskare utan också inom besöksnäringen och alla näringar kring den, till exempel förädlingsindustrin. Denna fråga handlar också om de sociala värden som finns. Vi får inte glömma bort att det inte bara är säl- och skarvpopulationen som bidrar till skärgårdsfiskets utmaningar. Inte minst i och har vi delvis en miljö med hårt fiskade bestånd. Även klimatförändringar och övergödning påverkar i väldigt hög grad. Det finns en alltför stor population av såväl säl som skarv, även om skarvpopulationen har börjat att gå nedåt . Det finns tydliga indikationer på att sälen och skarven har en negativ effekt på kustfiskebeståndet. Det finns ju skyddsjakt för det här. Det som är tråkigt är att man inte utnyttjar den kvot till skyddsjakt som finns. har kvoten för säl varit ungefär 1 000, men man utnyttjade bara hälften. Vi måste alltså även få med jägarna i denna process. Sedan finns det ett problem med just säl på grund av EU:s beslut om att man inte får nyttja dessa resurser kommersiellt. Det var något som och motsatte sig under den långa processen kring detta. Tyvärr hjälpte det dock inte, utan det blev 26 mot 2. Vi kan inte göra någonting åt det, utan vi får acceptera att det är på det sättet. Som jag nämnde har vi haft rundabordssamtal. Vi har haft väldigt många diskussioner med forskare, myndigheter och intresseorganisationer om detta. Vi överväger nu vilka åtgärder vi ska vidta, och jag vill inte föregripa den processen. 58 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är sant att övergödningsproblematiken och klimatförändringarna är de faktorer som har störst påverkan på mående; det håller jag helt med om. Men man kan heller inte säga att det enbart är fisket som påverkar dessa bestånd så mycket. och skarven är de fiskare som är riktigt stora, så att säga. De har ökat mycket , medan det svenska fisket från oss människor har minskat kraftigt. Jag håller med om att det är problematiskt att man inte skjuter av den kvot som tilldelas. Anledningen kan vara så enkel som att det är förbaskat svårt att jaga säl. Inte nog med att det hela sker ute på vattnet och att sälarna inte rör sig särskilt mycket över ytan – att sitta i en guppande båt och skjuta säl är inte något för vilken jägare som helst. Detta ska vi såklart ta med oss. I statsrådets svar sa han att frågor om jakt på allmänt vatten bereds och att detta ska komma fram längre fram. Jag tycker att det är lite tråkigt att det finns en tendens att frågor som bereds på fastnar lite grann. Frågor som regeringen har svårt att komma överens om begravs i byrålådan, kanske främst under valår. Det är tråkigt, får jag säga. En annan debatt som vi har haft tidigare rör funktionsnedsattas möjlighet till jakt; man behöver göra en liten ändring i terrängkörningsförordningen så att man kan göra jakt mer tillgängligt även för dessa människor. Jag tror att det egentligen bara är att klubba igenom ett sådant förslag, och jag tror att landsbygdsministern också håller med mig om det. Men jag antar att det är som sätter stopp på departementet, och Socialdemokraterna väljer då sin regeringsmakt framför många reformer. Lite på samma sätt är det med fiskepolitiken. Vi har inte sett så mycket ny fiskepolitik . Jag kan bara minnas en proposition som har behandlat. Den gällde formalia – att vi behöver omformulera viss lagtext och ändra vissa ord på grund av ett EU-direktiv. Det klubbades igenom i kammaren utan debatt eftersom utskottet var enigt. Problemet är att medan politiken sitter på händerna förändras verkligheten utanför. Säl- och skarvbestånden är betydande – om man gemensamt äter fisk påverkar detta såklart. Jag hade hoppats att landsbygdsministern skulle reagera lite starkare på rubriken om att gäddfisket snart kan vara över i och att fyra av fem gäddor som fiskas upp är i . Det är alltså verkligen inte särskilt väl spritt över landet. Vi talar med rätta mycket i den här kammaren om exempelvis torsken när det gäller hotade bestånd, men vi behöver också rikta ögonen mot skärgårdsfisket. Det finns stora utmaningar för politiken om vi vill närma oss vårt eget miljömål, som heter Hav i balans samt levande kust och skärgård. Det finns mer att göra. Det skulle vara intressant att höra om statsrådet är hoppfull inför att den här beredningen, diskussionsunderlagen, översynen eller följandet av olika utvecklingar kommer att bli klara. Kommer regeringen att presentera någonting på fiskeområdet innan mandatperioden är slut, eller är det helt stopp i maskineriet för den här frågan? 59 (KD): Tack, statsrådet, för ditt svar! Jag tycker att det andas att du sett bekymret när du talar om sälen. Du säger att det har varit bekymmersamt och att du har jobbat på olika sätt för att få ned antalet sälar. Problemet är att det inte finns någon avsättning, som du är inne på, för just sälen. Och som ledamoten sa är det också svårt att jaga dem, så man kanske får fundera på att ha licensjakt på säl för att få snurr på det hela. När jag var i upplevde jag att många människor som jag mötte där känner sig motarbetade. Vi här i kammaren är politiskt väldigt måna om en levande skärgård. Men en levande skärgård är för mig en levande skärgård även . Det är viktigt att det finns fiskare inte bara när det kommer sommargäster, utan att människor kan överleva och verka även som företagare inom det område som man är duktig på, och det är fisket. Många menar att kustfisket glöms bort. Här tycker jag att man kan fundera på hur man kan göra mer för de här fiskarna, så att de känner att fisket är viktigt för vårt land. Jag tänker också på skarven. Hur tänker ministern här? Finns det förslag om att man ska kunna jaga mer skarv? Det är otroligt allvarligt att den förstör så mycket och äter så mycket fisk. Detta är också en fråga som jag vill ställa till ministern. 60 Statsrådet (S): Återigen: Jag delar interpellantens oro när det gäller populationen av säl och skarv och hur de påverkar skärgårdsfisket. Vi verkar också vara överens om att den klimat- och miljöpåverkan som finns är stor. Jag vill därför passa på att lyfta fram vår omfattande satsning på i budgetpropositionen 2018 för åtgärder mot övergödning, åtgärder för att ta hand om läkemedelsrester, sanering av miljögifter, inklusive åtgärder kring läckande vrak, åtgärder mot plast i havet och så vidare. Det är väldigt viktigt att vi tar ett helhetsgrepp kring havet och det som i allra högsta grad påverkar skärgårdsfisket. Det finns också ett myndighetsanslag för att restaurera lek- och uppväxtplatser för skärgårdsarterna. För det småskaliga yrkesfisket, som är inne på, finns det särskilda medel som hanteras av Havs- och vattenmyndigheten för att bygga upp diversifiering av fiskarnas företag för att de ska kunna leva på småskaligt yrkesfiske. Tyvärr har jag ingen tidsplan . Beredning pågår, så jag hoppas att ni har förståelse för att jag inte kan ge något besked om var vi kommer att landa och heller inte om exakta tidsplaner. 61 (M): Tack, statsrådet, för utläggningen! Jag håller med om att det finns mycket vi kan göra för vår nära havsmiljö. Vi moderater har också i vår budget pengar för läkemedelsrening. Vår regering inrättade Havs- och vattenmyndigheten. Jag tror att man behöver jobba mycket mer med internationella samarbeten som Helcom och Ospar för att komma fram med en verkningsfull politik. Jag tror också att regeringen borde nämna att man med svenskt stöd nu har fått ett nytt reningsverk i , vilket har minskat utsläppen av kväve och fosfor med ungefär ett helt . Det är en stor vinst för , även om klimatfrågan såklart tar och är svårare. Däremot går det inte att komma ifrån att även om man gör alla dessa saker som leder till en bättre miljö är det två stora predatorer som behöver adresseras. Och man kan inte göra ingenting, utan här behöver man komma fram med någonting. Frågan är om det handlar om hur vi kan uppfylla kvoten på säl eller om det handlar om nya former för jakt på allmänt vatten. Jag vet inte det, ska ärligt erkännas. Jag vill dock säga att det är svårt att göra ett bokslut över vad den här regeringen har åstadkommit på fiskeområdet. Jag är lite kluven kring om jag ska vara oerhört besviken på att Socialdemokraterna inte har kommit fram med en mer verkningsfull politik eller om jag ska vara oerhört nöjd med hur mycket Socialdemokraterna ändå har lyckats blockera av ganska märkliga inställning till svenskt yrkes- och hobbyfiske. 62 Statsrådet (S): Avslutningsvis vill jag säga att regeringen har valt ett brett angreppssätt med de verktyg som finns för att uppnå en hållbar förvaltning av våra fisk- och djurarter. Men man måste jobba såväl regionalt som lokalt för att förbättra fiskens livsmiljö i . Vi måste också ta hand om miljö på ett bra sätt. Det handlar inte bara om jakten på säl och skarv, som är en del som vi diskuterar. Jag hoppas kunna återkomma under den här mandatperioden, men jag kan inte ge någon tidsplan. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:471 om nytt mål för landsbygdernas utveckling 63 Statsrådet (S): har frågat mig när regeringen avser att återkomma med konkreta förslag för att uppnå de föreslagna målen för en sammanhållen landsbygdspolitik och hur regeringen avser att följa upp huruvida målen är uppfyllda eller ej. Den proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik som regeringen överlämnat till lägger fast inriktningen för en ny politik för landsbygder. Propositionen innehåller ett förslag till övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Formuleringen av målen överensstämmer med det övergripande mål som föreslog men med ett tillägg om en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Det är viktigt att det görs en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering av den sammanhållna landsbygdspolitikens mål. Regeringen avser att följa upp målen för den sammanhållna landsbygdspolitiken, och en fördjupad uppföljning avses regelbundet lämnas till . Regeringen kommer vidare att ge en lämplig myndighet i uppdrag att i samråd med andra berörda myndigheter och aktörer ta fram ett system med relevanta indikatorer som kan användas för att löpande mäta måluppfyllelsen. föreslagna elva delmål bör ligga till grund för detta arbete. Samtliga förslag från hanteras i propositionen, och regeringen genomför helt eller delvis cirka två tredjedelar av förslagen. Många av förslag är sådana att det är regeringen som fattar beslut om dem. Regeringen har redan förverkligat ett antal av förslag. Det gäller exempelvis omlokalisering av statliga jobb, utökad lokal statlig service och utbyggnad av kommunala lärcentrum. Flera åtgärder aviseras och beskrivs i propositionen, och regeringen kommer att fortsätta arbetet med att verkställa dessa satsningar. 64 (M): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. utgångspunkt för landsbygds- och jordbrukspolitiken är att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och det ska ske på ett sätt som bidrar till en hållbar utveckling ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Våra svenska ursprungsnäringar, som jordbruk, fiske och animalieproduktion, kan i allra högsta grad vara med och bidra till detta. Eftersom dessa ursprungliga näringar är bundna till mark, jord och vatten är de också bestående , oavsett vilka andra näringsgrenar som kommer och går. En viktig insikt när man jobbar med dessa frågor är också att en avgörande punkt för en fungerande landsbygdspolitik är en offensiv jordbrukspolitik. Vill man få jobb i glesbygd behöver svenska bönder ha de bästa förutsättningarna. Det är dock tveksamt om de svenska bönderna har de bästa förutsättningarna. Enligt siffror faller konkurrenskraften. När det gäller köttkonsumtionen har andelen svenskproducerat nötkött fallit från år . För mjölken är det ungefär samma historia. är det enda land i som nettoimporterar mjölkprodukter. Att svensk mjölk också är dyrare än av all annan mjölk i EU spelar säkert in. Därför är det bra att regeringen har tagit initiativ till en livsmedelsstrategi och landsbygdsproposition. Men det är inte en kraftfull reformagenda och en tydlig linje som uppenbarar sig. Livsmedelsstrategin försenades med mer än , och när den var klar kunde vi egentligen bara enas om målen i strategin. Sedan den antogs har regeringen fortsatt med en ganska ekovurmande politik. Man är negativt inställd till glyfosat, man vill ha kvoter för ekologiskt jordbruk och så vidare. närmar vi oss också en valrörelse, och jag är övertygad om att ett av regeringspartierna kommer att damma av gamla förslag om köttskatt, GMO-motstånd och krav på ekologiskt i Europeiska unionen. Frågan blir då ganska naturlig. När det nu kommer ett nytt mål från regeringen som inte fylls upp med en lika tydlig politik, vad gör man för att inte upprepa samma misstag som med livsmedelsstrategin? Min oro handlar inte om målbilden. Den målbild som målas upp i landsbygdspropositionen är bra – så till den grad att jag som moderat skulle kunna säga att jag delar denna målbild. är jag djupt oroad över att regeringen sitter i dessa långa beredningar, kommittéer och utredningar men inte kommer fram med en tydlig linje om vad målet innebär och hur vi ska ta oss dit. Regeringen verkar närmast abdikera lite från frågan om vad målet betyder, vilket kan te sig en smula ansvarslöst. Jag undrar därför: Vad har man egentligen gjort med textmassan från det att kommittén är färdig med sitt arbete till att regeringen lägger fram en proposition på bord? Det är ändå däremellan, och något måste man ju ha sysselsatt sig med. 65 Statsrådet (S): Svensk landsbygd har varit försummad av olika regeringar av olika kulörer. Var och en som närmar sig denna problematik och dessa möjligheter bör därför ha en stor portion ödmjukhet. När denna regering tillträdde var vi tydliga med att politiken för svensk landsbygd måste läggas om. Vi måste ta till vara hela landets potential. Många av de åtgärder vi har satt igång är konkret politik för att vända denna utveckling. Det handlar om många miljardsatsningar, och jag ska återkomma till dessa. Först ska jag ta upp den sammanhållna politik för landsbygder som finns i propositionen. Denna proposition är ett kapitel i att vända om politiken för svensk landsbygd. En bok har många kapitel, och propositionen är ett. Propositionen står på två ben. Det ena är det övergripande målet som vi vill binda med för att framtida regeringar inte åter ska kunna börja slarva med svensk landsbygd. Det andra är finansieringen, regeringens verkstad för att skapa reell politik och förändra. Här har vi avsatt 1,5 miljarder , och därefter 400 miljoner . Det första området är jobb och företagande. Det är stort fokus på det. Den största posten handlar om näringsliv och företagande, och vi avsätter 430 miljoner . Det handlar om att skapa bättre förutsättningar för digitalisering och teknikutveckling på landsbygdsföretag, och det handlar om produktionsutrustning för landsbygdsföretag. Det handlar om bättre finansiering för landsbygdsföretag. Vi tillskjuter pengar till och så att de kan ta större risker i utlåningen. Affärsbanker är inte alltid beredda att ta risker på svensk landsbygd. Det andra området är innovation och kunskap. Här avsätter vi , bland annat för att stärka inkubatorprogram för landsbygdsföretag. Vi tittar på helheten när det gäller tillgången till rätt arbetskraft. Bland annat ingår att vi ska titta på eventuella avskrivningar av studielån, vilket var ett förslag i betänkande. Det tredje området är utbildning. Här avsätter vi . Det är bland annat stöd till fjärrundervisning för att klara av byaskolorna och skapa bättre kvalitet i undervisningen på dessa skolor. Det handlar om utvecklad digital pedagogik. Det fjärde området är boende och transporter. Det handlar bland annat om extra medel till enskilda vägar, till att kunna byta ut en bro över ett större vattendrag eller till att fixa till ett färjeläge. Det är stora investeringar som man kan få hjälp med. Vi utvidgar transportbidraget till att gälla också livsmedelssektorn. Det femte området är kultur på landsbygden. Det får 22 miljoner så att vi får kultur också till de mest glesa områdena. Det sjätte området är Norrlandsstödet, som får 100 miljoner. Det har inte gjorts något på det området . Det är en satsning på livsmedelsproduktion i de övre delarna av landet. Jag återkommer till andra kapitel i mitt nästa anförande. 66 (M): Landsbygdsministern säger att man ska vara ödmjuk och även fundera på vad tidigare regeringar har gjort. Jag är dock övertygad om att den tidigare regeringen har nagelfarits och granskats, inte minst av . Det finns sådant som även jag tycker att den regeringen borde ha gjort mer av. Till exempel tycker jag att borde ha tittat mer på ekonomi, vilket man tyvärr till stor del underlät. Vi är dock här för att tala om vad denna regering gör, och det är väl rimligt när nästan är slut. Det pågår fortfarande en ganska kraftig utarmning av landsbygden. Till viss del, och det får man vara ärlig med, kan det förklaras med en starkare och snabbare urbanisering, och jag är tveksam till om politiken kan och ska försöka motverka den kraften. Det är dock ingen ursäkt för att staten ska dra sig tillbaka och lämna landsbygden åt sitt öde. är större än , och om hela landet ska leva behöver stad och land ha ett stort utbyte av varandra. På , där jag bor även om jag inte har den dialekten, syns väldigt tydligt vilka platser som staten har prioriterat bort. Vi har en ganska stor nedsläckning av landsbygden eftersom inte tar sitt väghållaransvar. Regeringens svar verkar vara att det är helt okej. Regeringen skär ned på vägunderhållet med , och det är klart att sådant spelar roll. Utöver detta går man fram med flygskatt så att det blir dyrare att ta sig till övriga . Regeringen går fram med höjd bensinskatt så att det blir dyrare att ta sig till och från jobbet. De går fram med förslag om att förbjuda dieselbilar i städer, vilket sänker värdet på många familjers näst största investering, efter bostaden. Därtill kan läggas höjda skatter på mjölkbilens transporter, höjda skatter på arbete och ett motstånd mot konventionellt odlad mat – alla dessa saker spelar in. Jag skulle säga att regeringen snarare verkar använda landsbygden som en bankomat. Det är enkelt att göra strategier, sätta mål och skriva stora rubriker. Detta märker vi inte minst i budgettider. Svårare är det att förnya sin politik när man har genomfört det som man verkligen ville få igenom, att hitta överenskommelser med andra partier och att driva igenom politik som kanske är impopulär i det korta loppet men som är viktig i det långa loppet. Här verkar regeringen falla lite i fällan. Det är bra med målet, men det är väldigt fluffigt. Den övriga texten i propositionen är mest ett resonerande kring olika förslag och tänkbara framtida utredningar.