prot · H50999 · 2018-04-17 00:00:00 — Min spontana känsla är att detta egentligen inte är en proposition utan en skrivelse som man har tagit fram och sedan döpt till proposition därför att man vill uppfylla ett vallöfte som man gav 2014. Det är svårt att veta vad man ska skriva i bokslutet för den rödgröna regeringen. De stora projekten – livsmedelsstrategin och landsbygdspropositionen – är lösa ramar kring politikområden som behöver politisk handlingskraft. Det är samma sak här som med fisket: Jag vet inte om jag ska vara besviken på hur lite Socialdemokraterna har gjort för landsbygden rent konkret eller om jag ska vara väldigt glad över att Socialdemokraterna åtminstone har blockerat den ännu sämre politik som har velat gå fram med. 67 (KD): Tack, ledamot , som har skrivit interpellationen om detta viktiga ärende och ämne! Jag tycker att landsbygdsministern tar upp bra saker i sin intention. En sak som han nämnde och som regeringen vill satsa på är bredband. Det låter bra när man satsar pengar, men om det är något som är ihåligt så är det när man är ute bland människor på landsbygden och de säger: I går kunde jag ringa, men kan jag inte det längre därför att har klippt koppartråden. Detta funkar inte längre. Jag träffade en dam som är . Hon har en sten som hon går upp och ställer sig på och pratar. Så ser det ut på landsbygden. Många känner att det bara är tomt prat från när detta företag, som staten dessutom är delägare i, kommer. Det jag tänkte fråga om är: Kan man inte i detta sammanhang, i stället för att bara fortsätta att prata om att man ska satsa på bredband, titta på det som finns och som faktiskt fungerar? Kan man inte vänta tills det finns ett fullgott alternativ innan man gör som många känner att man gjort: Jaha, nu klippte de det också. Signalen från blir: Sluta bo på landsbygden, för nu klipper de tråden där, både när det gäller att ringa och att ta sig ut via bredband! Jag tycker att detta är en viktig fråga som vi måste fundera på. Jag tänkte höra vad ministerns svar på detta är. 68 Statsrådet (S): Jag redovisade en bred palett med konkreta åtgärder i landsbygdspropositionen. Det är 1,5 miljarder , med mycket fokus på jobb och företagande. Och så står och säger att det bara är ord och inget annat. Tänker man svika kommitténs hela förslag nu? Det var kapitel 1. Kapitel 2 handlar om de kommuner som har särskilt stora utmaningar. Där går vi in med 2,6 miljarder. Det är kommuner med låg sysselsättning, hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande. Vi avsätter 75 miljoner till dem 2018, 350 miljoner 2019 och därefter 300 miljoner. Det är ett trettiotal landsbygdskommuner i som har denna problematik. Kapitel 3 handlar om landsbygdsbutikerna, som under den förra regeringen minskade från 2 900 butiker till 1 200. Vi gick in 2016 med stöd till dessa landsbygdsbutiker. Vi fördubblar nu stödet till . Vi minskar också avståndet för att butiker ska kunna få stöd. Det är ungefär 190 butiker som får stöd , men med det nya kommer 300 butiker att få stöd. Vi mer än fördubblar investeringsstöden så att de kan byta ut kylar och frysar. Det är jätteviktiga satsningar för svensk landsbygd, så att man kan få livsmedel, drivmedel, apoteksvaror utlämnade och paketservice. Vi har stoppat butiksdöden. Är det också bara bludder, ? Är det inte konkret politik? Kapitel 4 gäller satsningen Hela , 1,2 miljarder , innevarande budget. Det handlar om service och goda levnadsvillkor i hela landet. Det handlar om gröna jobb, och det är väldigt landsbygdsorienterat. Det handlar om företagande och utbildning i hela landet. Det handlar om infrastruktur och bättre vägar. Det handlar om 100 miljoner mer , utöver ordinarie anslag, till att fixa potthål. Jag hoppas att ni vet vad potthål är – det vet landsbygdsborna. Det handlar också om att stimulera landsbygdsnaturturism och om mer pengar till Visit så att de kan sälja in och propagera för detta. Vi sänker momsen för naturguider från . Livsmedelsstrategin är ett jobbprojekt för landsbygden. Vi har 1 miljard i aktiva åtgärder nu – 40 olika åtgärder för att förverkliga livsmedelsstrategin. Är det också bara prat? Ni fick vänta på den. Jag var här i kammaren som ledamot , och vi motionerade om den . Det kom aldrig något från alliansregeringen, utan den avslogs. Ni säger att det tog för oss. Det är att svartmåla. Jag trodde att ni skulle kunna ge ett erkännande ibland också. Bredbandsmiljarderna är en massiv satsning på bredband på svensk landsbygd: 5,5 miljarder eller 5 500 miljoner. Inte en krona går till städerna, utan allt handlar om landsbygden. Vi har antagit en helt ny strategi för landsbygden. Den förra regeringen sa att av företagen och hushållen ska ha bredband, men vi säger att ska ha det . Delmålet på ska vi uppnå 2020. Vi höjer SOT-nivån så att inte kan klippa fler kopparledningar så lättvindigt. När det gäller statlig närvaro har vi börjat med omlokaliseringar från ut i landet. har vi hunnit med 2 000 jobb, men vi är inte färdiga. har jag redovisat åtta kapitel för er. Det kommer ett nionde kapitel alldeles strax. 69 (M): Det blir lite kul när man anklagas för att svika kommittén när regeringen själv klippte bort den tredjedel som de inte tyckte var lika kul att gå fram med. Vi kan titta på hur mycket pengar eller vilken storleksordning som man pratar om. Man slår sig för bröstet för att man sänker momsen på naturguider, men det är en regering som har 100 miljarder i ökade utgifter och 60 miljarder i höjda skatter, varav majoriteten slår mot jobb och tillväxt. Frågan är kanske inte hur många miljonsatsningar man kan göra på olika ställen för att få rubriker, utan frågan är kanske vad landsbygden får på sista raden, när man har använt den som bankomat och sedan ger tillbaka med andra handen. Vi ser hur konkurrenskraften faller, hur nedsläckningen fortsätter och hur mjölkbönderna blir färre. Jag skulle säga att det är tveksamt om det blir plus på sista raden. Angående myndigheter och statens närvaro tycker jag att det är ett bra verktyg som man kan använda härifrån att flytta ut statliga jobb, inte minst när stora industrier lägger ned, men det är på marginalen. Vill vi på riktigt få bort den här Stockholmsfixeringen tycker jag att vi tar och flyttar det till , eller varför inte till . Då skulle det bli skillnad på riktigt. 70 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Det blir lätt att man svartmålar i retoriken. Men det är inte det som vi försöker göra, i alla fall inte jag. Jag försöker bara säga vad jag upplever när jag träffar människor på landsbygden. Jag kan inte säga mycket annat. Det blir lite skevt, tycker jag, eftersom ministern tar upp så mycket. Det låter jättebra, och det är många förslag som är bra. hör vi att man vill införa en kilometerskatt. Man har höjt drivmedelsskatten. Ingen människa som bor på landsbygden kan säga att den har minskat, utan den har ökat. Det märker varenda människa. Det fördyrar enormt mycket för de människor som bor på landsbygden. Det blir lite märkligt, och bilden blir lite skev. Sedan talar om att man ska lägga ut 2 av det som har skött på landsbygdens folk. Jag tog tidigare också upp att klipper det bredband som fungerar. Detta låter bra, och det är säkert en bra andemening i detta, men det är två olika delar i detta. När man bor på landsbygden känner man att det pratas om att det är så positivt. Men vi lever i en verklighet, och kan jag inte prata i telefon där längre. Någonstans där tycker jag att landsbygdsministern måste berätta hur han tänker med tanke på det som jag tar upp och med tanke på det som han har sagt. 71 Statsrådet (S): Vi har inte infört någon kilometerskatt. Däremot har vi förbättrat dieselskattereduktionen till bönder, och de är mycket glada för det. De har inte varit så positiva som de är , enligt LRF:s egen barometer. Vi har påbörjat utredning av reseavdraget, kap. 9. Det fanns ett förslag från om det. Bläcket hann knappt torka innan Stockholmsmoderaterna var emot det. Men vi tittar på ett avståndsbaserat reseavdragssystem som skulle vara bättre för landsbygd. 39 kommuner i stödområde A får ett stöd på 70 miljoner för att förbättra näringslivsutveckling – detta för att förbättra företagsklimatet i utsatta kommuner. Vi tillsatte en utredning så fort kommittébetänkandet lämnades in för att titta på finansieringen i fråga om bostadsbyggande i landsbygd. Det är ett problem med finansieringen för att kunna bygga bostäder ute i svensk landsbygd. Detta förslag är ute på remiss, och vi får återkomma med konkreta åtgärder kring det. Samma sak gäller det som jag nämnde i propositionen om att vi går in med pengar till och för att de ska kunna ta större risker för att kunna låna till små och medelstora företag. Men det är ni tydligen också emot. Allt är bara bludder. Så är retoriken under valåret från de borgerliga partierna. Detta är historiskt stora satsningar på svensk landsbygd. Det är mångmiljardsatsningar på svensk landsbygd som någon regering har presenterat. Men vi är inte färdiga. Att sluta klyftan mellan stad och land kommer att ta flera mandatperioder. Det kommer man inte att klara på en period. Vi lovar att vi ska fortsätta om vi får förtroendet. Riktningen från denna regering är tydlig: Vi ska sluta klyftan mellan stad och land. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:468 om egen och oberoende svensk förmåga att bekämpa ballistiska missiler 72 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att , genom anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärn, ska uppnå en egen och oberoende förmåga till bekämpning av ballistiska missiler. Regeringen bemyndigade att skicka en förfrågan samt inleda förhandlingar avseende luftvärnssystemet . Patriotsystemet skulle i operativa termer ge en oberoende förmåga till bekämpning av taktiska ballistiska missiler. Sannolikheten för en framgångsrik bekämpning av sådana vapensystem ökar med tidig förvarning och god sensorinformation. Tidig förvarning kan härröra från nationella källor eller andra. 73 (L): Det är egentligen en alltför vacker kväll för att diskutera ballistiska missiler, eftersom det är mycket brutala vapen som vi då diskuterar. De avfyras med omfattande krutinsatser. De tar sig upp i atmosfären, ut i rymden och släpper undan för undan sina delar och rasar ned mot jorden med en hiskelig hastighet. De färdas i slutet av sin bana med närmare . och Nato har ett missilförsvar i . Det har byggts upp med avsevärda ekonomiska ansträngningar. Det består förutom av markanläggningar i och av ett stort antal så kallade Aegisfartyg, som har förmåga att ge just den tidiga förvarning som försvarsministern talar om. Vi har diskuterat möjligheten till ett försvar mot ballistiska missiler, och flera utredningar har tittat på detta. skriver på s. 308: Ett försvar mot konventionella ballistiska robotar och avancerade kryssningsrobotar kan bara ske genom samarbete med andra nationer. Detta utifrån såväl kostnadsskäl som utifrån behovet att gruppera sensorer och verkansdelar över stora ytor. Utredningen fortsätter lite längre fram med följande: kommer att behöva samverka med andra stater för att skapa ett skydd mot konventionella ballistiska robotar. Ett aktivt skydd kan endast uppnås genom internationellt samarbete, till exempel för att kunna upptäcka och bekämpa inkommande robotar. Försvarsmakten yttrar i perspektivstudien följande på s. 54: Det är av kostnadsskäl inte realistiskt för en enskild mindre stat att ensam utveckla skydd mot ballistiska robotar. Därför bör utveckla denna förmåga tillsammans med andra. Det är av dessa skäl som jag har ställt frågan om en egen oberoende svensk förmåga till bekämpning av ballistiska missiler. Försvarsministern har helt rätt i att ju tidigare förvarning man kan få, desto större är sannolikheten att man också träffar inkommande missiler. Men frågan är: Är egna nationella sensorer tillräckligt för att åstadkomma den träffsäkerhet som vi kan acceptera – ja eller nej? Den frågan, fru talman, borde den ytterst ansvarige för det militära försvaret i kunna besvara. Om svaret på frågan är nej, vill jag rikta följande uppmaning till regeringen, nämligen att man innan man definitivt gör en anskaffning av Patriot ser till att vi får garantier nedskrivna i avtal som ger oss tillgång till de sensorer som vi behöver för att kunna verka effektivt med Patriot. Slutligen säger försvarsministern att tidig förvarning kan komma från nationella källor eller andra. Jag måste fråga varför försvarsministern inte rakt ut säger att det är Nato som han talar om, eftersom det är bara Nato och Natoländer som kan ge oss denna hjälp och få våra vapen att fungera effektivt. Berätta detta för svenska folket. Vi bygger in oss i Nato, men vi har en regering som inte vill ha inflytande där. 74 Försvarsminister (S): När det gäller Patriotsystemet har man tre optioner, om vi nu ska diskutera utifrån en mer generell nivå. Först har man tillgång till den egna radarfunktionen. Det får väl ändå anses vara en bättre option än det nuvarande systemet Hawk Robot 97 har. Sedan kan man koppla det till den nationella nivån och den sensorkedja vi har. Det stärker det hela ytterligare. Man kan utnyttja data från andra länder i närområdet som ett tredje alternativ. Då har man stärkt systemet ytterligare. Det är egentligen de tre stegen, om vi nu ska diskutera det generellt, som det i så fall kan handla om. Vi har ett militärt samarbete på bilateral och multilateral nivå och också inom partnerskapet för Nato. Det handlar om väldigt många saker. Det handlar om utbildning, övning, förmågeutveckling, informationsutbyte och forskning. Det spänner över ett vitt fält av militära frågor. Det gäller även luftförsvar och luftstrid. Det kan ändå vara viktigt att påminna om att ett kvalificerat medelräckviddigt luftvärnssystem inte isolerat kan uppnå full effekt. Det behöver ingå i ett system tillsammans med korträckviddigt luftvärn, stridsflyg och tillhörande sensorer som ger en gemensam sammanhållen luftförsvarsförmåga. Internationella samarbeten bland annat rörande sensorinformation stärker naturligtvis det. Vi kan inte heller se isolerat i en eventuell konfliktsituation. Vi stärker nu vårt nationella försvar. utvecklar vi och fördjupar våra internationella samarbeten. I det ligger ingen motsättning. Vi utvecklar vår interoperabilitet och förmåga att verka tillsammans med andra. Hur man konkret och i detalj utformar ett system när det gäller medelräckviddigt luftvärn och försvar utifrån ballistisk förmåga tänker jag inte djupare spekulera om eller gå in på i djupare detalj . Det är i så fall en framtida process. Den typen av frågor kommer nog också att åtminstone delvis omfattas av sekretess. De tre alternativ som finns är först den egna radarn och sedan den nationella nivån. Det finns också möjligheten som tredje alternativ att tillsammans med andra länder utbyta data om läget i närområdet. Det gör naturligtvis systemen starkare. Det är det läge vi har. Det är också det som vi nu står inför att titta på i den process som kommer att pågå framöver. 75 (L): Om vi tänker oss att man skjuter en ballistisk robot från till exempel andra sidan av handlar det från det att missilen lämnar marken tills att den slår ned om ungefär fem–. Det är en extremt kort förvarning. Den är lika för alla, och den är lika oavsett om man samarbetar eller inte. Jag blir lite brydd när jag hör försvarsministern argumentera: ska vi ta tag i det, och vi får väl förhandla om hur ett samarbete ska se ut. Det är min uppfattning att det måste ske innan anskaffar Patriotskjutande enheter. När vi väl har köpt är naturligtvis incitamenten från andra länder att komma till vår hjälp, kanske inte minst , väsentligt mindre. Därför menar jag att det ligger i intresse att det försäkras och avtalas innan vi genomför anskaffningen. Sedan svarar försvarsministern inte på min fråga. Räcker enbart nationella sensorer för att framgångsrikt bekämpa ballistiska missiler? Försvarsmakten hävdar motsatsen. Den av regeringen tillsatta hävdar motsatsen. egna partikamrater har inte reserverat sig mot den utredningen. Det är viktigt att den frågan får ett svar. Räcker nationella källor enbart, eller krävs det mer för en acceptabel träffsäkerhet? Försvarsministern nämner också den fasta sensorkedjan. Det föranleder mig att ställa frågan: Är den fasta sensorkedjan i dimensionerad för att kunna omhänderta för bekämpning av ballistiska missiler? Det är min bedömning att det bara finns en organisation och länder i den organisationen som kan bistå med tidig förvarning och med korrekta . Men jag märker att förvarsministern undviker gång efter annan att berätta vilken denna organisation är. Det är en sak att vi bygger in oss i ett beroende till en försvarsallians som Nato. Jag har ingenting emot det. Men jag tror att med ett sådant beroende måste det också följa ett svenskt medlemskap som ger oss ett inflytande över denna organisation. Jag kan bara konstatera att den nu sittande regeringen inte ens är beredd att berätta för svenska folket hur vårt beroende ökar och hur det ser ut. 76 Försvarsminister (S): Jag har sagt i mitt första inlägg – och jag vet inte hur jag ska behöva upprepa det – att det först är den egna radarkapaciteten. Sedan är det vad vi kan åstadkomma på den nationella nivån. Om man sedan samarbetar med andra länder i närområdet får man en ännu större kapacitet i sammanhangen. Det är så det ser ut. Vi får väl återkomma om exakt vilka mått och steg som ska tas i detta. Vi är naturligtvis intresserade av att ha en så bra förvarning som möjligt. Jag har i mitt svar redovisat hur det ser ut. Tidig förvarning kan härröra från nationella källor eller andra. Det är ungefär så det ser ut. Jag tänker inte nu gå in och spekulera och föra en debatt i detalj om hur det i så fall skulle kunna utformas och exakt vilka avtal och annat som är nödvändiga. Jag tror att jag då närmar mig sekretessbelagd information. Det finns dessutom ingen anledning att föregå eventuella händelseutvecklingar. Det får vi i så fall återkomma till i annat sammanhang. Jag vet inte heller om det är framför allt som lämpar sig för att föra den typen av debatter. och jag är överens om att det är nödvändigt och eftersträvansvärt att få så lång förvarningstid som möjligt. Det är bara att konstatera att det nuvarande systemet Hawk Robot 97 inte är tillfyllest när det gäller att möta den moderna miljö vi lever i när det gäller hot om ballistiska robotar och moderna kryssningsmissiler. Vi måste komma till att i sammanhanget få ett nytt medelräckviddigt luftvärn. samarbetar på många områden med andra länder och andra organisationer. Vi gör det utifrån en alliansfri position. Det går alldeles utmärkt. Jag uppfattar också att vår position är respekterad i de sammanhangen. Däremot finns det konsekvenser av att byta säkerhetspolitisk doktrin. Det är något som jag tycker med flera underskattar. Naturligtvis kommer det att ha effekter på det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde. Den strategi vi nu har valt med att fördjupa samarbetet bortom fredstida förhållanden med , att arbeta bilateralt och multilateralt med andra länder och även delta aktivt i Natos partnerskap är det som utifrån vår geografiska position bidrar till den bästa stabiliteten i vårt närområde. Det är jag och inte överens om, och det kommer vi inte heller att bli. Däremot förhindrar inte den position vi har att vi samarbetar med andra länder. Det är någonting som vi har fördjupat på ett rätt ordentligt sätt som vi nu har suttit vid regeringsmakten. 77 (L): Det är inte bara . Det är som den rödgröna regeringen har haft ansvar för försvars- och säkerhetspolitiken. får jag frågor från journalister om vad kan göra mer för att fördjupa sin relation med Nato. Då blir jag svaret skyldig, fru talman. Alla de möjligheter som finns för en icke-medlem, en partner, har vi nu gjort anspråk på. Vi har värdlandsavtalet. Vi deltar i NRF. Vi deltar i IF, är guldpläterade partner och så vidare. Problemet är att den säkerhetspolitik som den nuvarande regeringen deklarerar inte stämmer med vad regeringen gör. Den för oss allt närmare Nato men helt utan anspråk på att vilja påverka. Enda möjligheten till det är att man blir medlem i alliansen, fru talman. Försvarsministern har ett inlägg kvar. Jag vill gärna säga, fru talman, att inget av det jag tar upp här – de citat jag gör ur offentliga utredningar – på något sätt omfattas av sekretess. Jag tror att försvarsministern har ganska stort utrymme om han vill villfara min begäran om upplysning. Den sista fråga jag ställer är: Delar försvarsministern min uppfattning att det förmodligen är enklare för att förvissa sig om att få sensorinformation från Nato innan vi köper Patriotrobotar än efteråt? Eller ska vi köpa dem och hoppas på det bästa? 78 Försvarsminister (S): Jag vill understryka att det som varit vägledande när regeringen valt att gå vidare i processen med medelräckviddigt luftvärn är de analyser av krav på operativ förmåga som Försvarsmakten har gjort. Där har man framhållit vikten av att tillföra ballistisk förmåga. Inriktningen på de förhandlingar som vi nu genomför är att leveranserna bör påbörjas och att hela systemet ska vara levererat . Detta är själva inriktningen. När det sedan gäller helheten och alla komponenter gällande Patriot och den investeringen och hur vi ska hantera sensordata är det sådant som jag egentligen inte vill förekomma. Jag är beredd att ta den diskussionen när vi är klara med helheten i en sådan här uppgörelse. Jag tror att det för alltför långt om jag börjar gå in på detaljer, och särskilt spekulera om olika detaljer, i detta sammanhang. Men jag har redan inledningsvis sagt att det första ledet är den egna radarkapaciteten. Det andra är den nationella nivån, och det tredje är samarbete om utnyttjande av data med länder i närområdet. Alla de tre nivåerna är fullt möjliga. Även den tredje nivån är ett alternativ, och det har jag tydligt klargjort. Hur sådant här sedan ska organiseras, hur vi lägger upp det och hur vi löser det hela vill jag återkomma till i ett senare sammanhang, när vi kan berätta om systemet som helhet. Jag vill också understryka att det inte är så enkelt som att bara säga att alla kort ska läggas på bordet. Det finns en sekretessdimension även i dessa sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:448 om miljömärkningen Svanen 79 Statsrådet (MP): har frågat hur jag och regeringen ska se till att den statliga miljömärkningen Svanen baseras på solid grund och aktuell forskning och tar hänsyn till den dominerande uppfattningen hos oberoende forskningsorganisationer om genmodifierade växter. Jag vill börja med att klargöra att Svanen är en frivillig miljömärkning. Syftet är att underlätta för konsumenter att göra ett aktivt val baserat på egenskaper hos en produkt som går utöver lagstiftningens krav. Märkningen möjliggör också för producenter att konkurrera med miljöanpassade produkter och driver på så sätt en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De krav som ställs grundas på kunskaper om produktens miljöpåverkan genom hela livscykeln. Vägledande när produkter väljs ut är förutom miljönytta att det bedöms finnas ett behov av en märkning som guidar konsumenter och inköpare. Som jag framhöll i mitt tidigare svar på den skriftliga frågan från ska Svanen följa de riktlinjer som fastställts av . Dessa slår fast bland annat att Svanen ska bedriva en samnordisk utveckling och revidering av kriterier med höga miljö-, klimat- och kvalitetskrav samt en objektiv kontroll. Beslut om produktgrupper och om kriterier fattas av . Dessa beslut följer i sin tur den internationella standarden Iso 14024 om typ 1-märkning. Besluten föregås av en dialog i respektive land med representanter från myndigheter, miljö- och konsumentorganisationer och näringsliv samt av en omfattande remissomgång.