prot · H509136 · 2018-06-20 00:00:00 — Det har varit snack men inte lika mycket verkstad. Icke desto mindre pekar nu politiken i rätt riktning. Icke desto mindre har vi behov av ett antal strukturreformer där vi inte har tagit steg framåt. Det enda ordentliga försök som har gjorts var de bostadsförhandlingar som i slutändan inte ledde fram till särskilt mycket alls. Det är dåligt. Efter valet vore det bra om man kunde sätta sig och komma överens om en långsiktig och moderniserad svensk bostadspolitik, för den illa fungerande svenska bostadsmarknaden är alltmer ett reellt problem som kostar i ekonomisk utveckling. Samma sak kan sägas om skattesystemet, som är alltmer omodernt, och arbetsmarknaden, som trots att vi är på toppen av en högkonjunktur inte släpper in hundratusentals människor, inte minst nyanlända. Vi måste skapa nya vägar in i arbete. I den motion som har lagt fram – jag passar på att yrka bifall till reservation 3 – finns ett antal förslag som vi har presenterat , utöver de strukturgrepp som vi ser behövs. Utöver breda överenskommelser när det gäller framtidens skatter, arbetsmarknad och bostadsmarknad tror vi att vi behöver genomföra ett antal reformer som går att rulla ut . Vi vill ha frihetsreformer för landsbygden som innebär att vi tar bort hinder för byggande och hinder för utveckling. Det handlar om att skogsägare ska kunna nyttja sina resurser för att skapa framtidens jobb. Det handlar om att vi helt och hållet tar bort strandskyddet som det ser ut i stora delar av landet och på så sätt bidrar till lokal utvecklingskraft. Vi vill se resultat för miljön och har lagt fram förslag om ett grönt avdrag för hushåll så att det blir väldigt enkelt för villaägare och andra att bidra till grön omställning. Det handlar om att de på ett mycket enkelt sätt ska få tillgång till subventioner för vissa saker – solpaneler på taket, batterier i källaren, laddstolpar ute på uppfarten och liknande. Vi har också offensiva förslag för grönt flygbränsle och grön omställning av svenskt flyg. Det absolut mest effektiva sättet att här och få till en förändring är nämligen att se till att det fossila bränsle som vi tankar nära nog av svenska flygplan med steg för steg byts ut mot det gröna flygbränsle som med en klok industripolitik dessutom skulle kunna tillverkas här i . Vi ser också stora behov när det gäller att göra vården mer tillgänglig. Vi vill ha en primärvårdsreform. Svenska sjuksköterskor förtjänar nya karriärvägar. Det ska vara möjligt att utvecklas såväl i fråga om ansvar som i fråga om lön för sjuksköterskor i . När talar om hopp och framtidstro gäller det alla delar av , också platser där många verkar ha gett upp. När det gäller det vi kallar för utsatta och särskilt utsatta områden kan vi konstatera att vill riva dessa områden. Statsministern klarade inte ens av att utesluta att man ska sätta in svensk militär för att få bukt med problemen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken ser en annan väg. Vi har presenterat det vi kallar för Falkenbergsmodellen, där vi utgår från det enda område i som har varit med på listan över utsatta områden men som är där på grund av att vi har sett förbättringar. Det handlar om ett helhetsgrepp där man satsar på samhällsbyggnad, stadsbyggnad, utbildning, vägar till jobb och det civila samhället. Det låter enkelt, och det är det också om man tar helhetsgreppet och ser till att människor som bor i dessa områden upphör med att känna sig utanför. Vi har visat detta i ett område – kommunen råkar vara centerstyrd. Men detta måste spridas. Hopp och framtidstro ska vara vägen framåt för hela . Det finns en rad risker i såväl den svenska som den internationella ekonomin. Vi ser de tidiga tecknen på att vi kanske är på toppen eller kanske till och med har toppen bakom oss när det gäller den svenska högkonjunkturen. Byggandet minskar förhållandevis substantiellt. Det har kommit småföretagar- och företagarbarometrar som säger att de som skapar de svenska jobben, de som har blivit belönade med högre skatter , börjar känna allt större oro. Kvinnors nyföretagande minskar substantiellt. Detta tillsammans med byggandet, förändringar som vi ser i arbetslöshetsprognoser och så vidare ger vid handen att vi sannolikt har konjunkturtoppen bakom oss. Internationellt finns det ett flertal risker. Det kanske värsta globalt är vad som händer med handelskriget och hur det påverkar en liten och internationellt utsatt svensk exportindustri och som exportnation. Lite närmare, på den europeiska nivån, är det uppenbart att brexit är det största orosmolnet. Vi vet inte vad det mynnar ut i. Deadline för förhandlingarna tickar allt närmare. Detta är någonting som mer eller mindre paralyserar det brittiska samhället. Man kan läsa brittiska tidningar. Detta är snart sagt det enda folk talar om. Hur ska man agera när det gäller brexits olika skeden och olika aspekter? Jag läste en lång artikel, herr talman, som bara handlade om hur man ska göra med husdjur som transporteras mellan och . Bara det skulle antagligen kräva av förhandlingar. Detta är ett stort misstag. När man frågar britterna i opinionsundersökningar är det en majoritet som säger att de är för det man kallar för en mjuk brexit. Hade britterna fått chans att rösta igen hade de nog röstat för att man skulle stanna kvar i unionen. Alla sansade bedömare säger att detta är någonting som är mycket farligt för ett land. Inte ens stora , med kanske världens mest kompetenta statstjänstemän, ser ut att klara av det. Det säger alla sansade bedömare. säger däremot: Det där verkar ju trevligt. Borde inte göra samma sak? Ytterkantspartierna i svensk politik, och , vill gå ur EU, trots det man nu ser i . och har åtminstone vett att vara tysta i frågan. spelade däremot så sent som upp detta som ett av de viktigaste vallöftena. Man vill se en svexitomröstning under nästa mandatperiod med all den soppa som det skulle innebära. skulle bli en spelplan för ryska internettroll och andra utrikesintressen. Det skulle, oavsett hur det går, bli en mycket smärtsam process för med mycket oklarhet och mycket osäkerhet. Och vi skulle lamslås, oklart hur . Riktlinjer för den ekonomiska politiken Hur, , kan man vid sina sinnens fulla bruk föreslå detta som ett av sina starkaste vallöften? Hur kan det vara det bud man går till svenska folket med? Vi fick en lång rapsodi från om vad han skulle tala om i valrörelsen. Svexit var inte en av punkterna. Men din partiledare har precis sagt att detta är ett av viktigaste vallöften. Detta vore totalt ansvarslöst för ett parti som aspirerar på att vara kvar i riksdag. Ändå väljer den vägen – varför? 8 (SD) replik: Jag kan inte låta bli att begära replik. Det var länge sedan vi hade en EU-diskussion. Du och jag satt faktiskt så sent som i går på samma sammanträde, . Vi hade överläggning med ett par statssekreterare från regeringen med anledning av att har presenterat sitt förslag till så kallad långtidsbudget. I det förslaget tycker de, från deras sida, att det är en jättebra idé att den svenska EU-avgiften ska öka med . Jag tycker att det är en dålig idé. Där har du en del av svaret på din fråga i ditt anförande. Det kostar pengar. är en av de enskilt största nettobidragsgivarna. Vi betalar alltså först en stor summa pengar, som ska växa ytterligare om får som den vill, och sedan får vi tillbaka en liten slant i andra änden. Det är en ganska dålig affär för det svenska folket. Det är ett delsvar på frågan. Det går djupare än så, för detta är såklart mer komplext. Vi kan titta på ett land som . Jag vet inte hur bilden av är. Är det att folket står på ruinens brant, att det är svält, farsoter och total misär och att landet fullständigt håller på och kollapsar? De betalar ju en betydligt mindre avgift än vad vi gör för att vara anslutna till EES, inre marknaden. Men de har i övrigt obegränsad och lika fri handel med EU-länderna som har. Jag vet inte om är mardrömslandet, som man tänker på i första hand. Det gör inte jag i alla fall. 9 (C) replik: Först ska vi konstatera att svenska folket är klokare än . Vi har alltså röstat om EU-medlemskapet en gång. En majoritet röstade för. har svenska folkets bild av EU bara förbättrats. Vi har ett mycket starkt stöd för det svenska EU-medlemskapet. Det har dessutom ökat då det har varit viss turbulens, minst sagt, i . Detta är en återvändsgränd för . Vi fick höra två argument. Det var dels kostnaden, dels . Låt oss ta dem i tur och ordning. Självklart kostar det pengar för ett rikt land, såsom , att vara med i en union. Någon måste betala notan. Det ser ut så att rika länder betalar mer än fattiga. Jag tycker att det är en ganska sund princip. Så var fallet när vi gick in i EU. Vi gick in i det med öppna ögon. Men självklart ska vi försöka minska den kostnaden så mycket som möjligt. Det är därför vi förhandlar. Det är därför vi är brett överens i svensk politik om att försöka bygga allianser inom EU för att få ned kostnadsökningen. Det är så man jobbar som medlem. Man påverkar inifrån. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Jag sa precis i mitt anförande att varje sunt tänkande människa inser att brexitsoppan inte är någonting för ett land som . Det är också självklart att varje sunt tänkande människa ska vara kritisk mot det som hittar på, liksom varje sunt tänkande människa bör vara kritisk också mot vad riksdag i hittar på. Det handlar om att försvara underifrånperspektiv, och vi behöver driva de frågorna starkare. Men att gå ur EU innebär inget annat än en plågsam skilsmässa med osäkerhet . Det får är att betala kostnaden som man har noll procents inflytande. Jag tycker att det är betydligt bättre att fortsätter att vara med. Svexit vore extremt farligt för . 10 (SD) replik: Det är helt riktigt: Vi har röstat om EU-medlemskapet en gång för 20–. Men det EU som vi ser är inte riktigt samma sak som vi såg när gick till folkomröstning, vilket skulle motivera att man tittar på det en gång till. EU inrättades i grund och botten som ett frihandelsområde. Det var väldigt bra. Hade man bara kunnat fortsätta med det, det vill säga att ha en handelsunion, ett frihandelsområde, utan att lägga på hela den här ambitionen att också bygga en politisk union och en överstatlig politisk federation, hade varken jag eller mitt parti haft några invändningar. Men det finns de som drar åt ett annat håll. Hade man hållit kvar grundidén och behållit EU som ett frihandelsområde hade jag sett väldigt positivt på det. Det gäller även mitt parti. Vi är dock väldigt kritiska mot de tendenser och krafter som strävar mot en överstatlig politisk union som ska ha mer och mer att säga till om, medan vi folkvalda ledamöter av riksdag ska ha mindre och mindre att säga till om. Det är en utveckling som jag är kritisk mot. Ledamoten säger att han tycker att det är en sund princip att vi har en omfördelning i EU. Jag tycker att det är en väldigt osund princip. Jag tycker att det är väldigt osunt att ta pengar från de svenska skattebetalarna och ge dem till andra stater. Det tycker jag inte är att respektera de svenska skattebetalarna. EU-budgeten har svällt och svällt. vill man att den ska svälla ännu mer, medan jag vill att den ska minska till det absolut minimalistiskt nödvändiga. Hela idén om omfördelning, det vill säga att vi tar pengar från svenska skattebetalare och ger dem till andra stater, ska bort. Jag tycker att det är osunt. 11 (C) replik: Fake news är någonting som diskuteras mycket, men det försöker sig på får väl betraktas som fake history – eller historieförfalskning, säger man väl. EU är ett fredsprojekt. Det började med en djup och mycket klok strävan att bygga fred på en kontinent som och årtusenden slitits sönder av krig. Det kan verka fjärran nu när vi skriver 2018. Men det är bara att konstatera att när det gäller de problem och potentiella konflikter som vi ser mellan EU:s medlemsstater – minoritetsfrågor i och , det som sker på och så vidare – är det EU-medlemskapet eller hoppet om ett EU-medlemskap som håller våldet och meningsskiljaktigheterna nere. Riktlinjer för den ekonomiska politiken EU är och har alltid varit ett fredsprojekt, och det är fortfarande basen. Frihandel är väldigt bra, och EU är också ett gigantiskt frihandelsprojekt. EU-medlemskapet ger oss tillgång till och inflytande över världens största marknad. Det är mycket bra för svenska företag och för övrigt hela det svenska samhället. Skulle få igenom sitt krav på svexit skulle det innebära att och sannolikt decennier framöver lamslås precis på det sätt som vi nu ser i . oroar sig över att den svenska medlemsavgiften till EU ökar. Det är en oro som jag delar, och vi är politiskt brett överens om att försöka minska den. Men ingen medlemsavgiftsökning skulle komma i närheten av de mångmiljardbelopp som det skulle kosta att försöka bena ut hur skulle gå ur EU. Det är därför svenska folket med stor majoritet säger att vi ska vara kvar och fortsätta att utveckla vårt medlemskap, och det är därför har fel. 12 (L): Jag vill yrka bifall till reservation 4. Sommaren har varit fantastisk, och när man en sådan här junidag blickar ut över ser man ett fantastiskt land. Det är ett land som är modernt, jämställt, rikt och välmående på alla sätt. Då gör åtminstone jag reflektionen: Vad är det som har byggt så starkt? I den socialdemokratiska retoriken och i värld är det Socialdemokraterna och arbetarrörelsen som byggt starkt. I min värld är det enskilda företagare som har byggt upp företag, ofta , som än är internationella exportsuccéer. Det är det som har byggt starkt. Det är hårt arbetande människor som har stigit upp tidigt och gått till jobbet som har bidragit till vår välfärd. Det är vad som har byggt starkt. Det handlar om öppenheten mot omvärlden, om att efter hade arbetskraftsinvandring och människor kom från och dåvarande till för att arbeta. Det är en öppenhet som innebär att det lilla företaget i eller det stora företaget i exporterar på en internationell marknad och är vinnare i den globala konkurrensen. När vi nu i vår kammare ser partier som vill att ska lämna det europeiska samarbetet visar det att de krafter som byggt starkt är hotade. Vi har just nu en högkonjunktur, och som politiker och beslutsfattare är det då lätt att bli lite lat och inte se vad som väntar bakom högkonjunkturen. Det som väntar bakom högkonjunkturen är mörka moln på himlen. Vi har stora samhällsproblem som klimatfrågan, som utifrån Liberalernas perspektiv kommer att kräva en grön skatteväxling och att vi vågar göra fler saker gemensamt på den europeiska nivån. Vi behöver införa en europeisk koldioxidskatt som på riktigt tar sig an klimatfrågan. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Vi har också likartade långsamma förändringar som gäller vår ekonomi. som kunskapsnation tappar faktiskt mark. Antalet patent i faller mycket kraftigare än i andra länder. Företagens investeringar i forskning och utveckling minskar mycket mer i än i andra länder. Vi ser att ekonomin inte har den kraft som vi kan förvänta oss av en ekonomi i en högkonjunktur. meddelade företaget , ni vet, de som har den fiffiga betallösningen som många svenska småföretagare använder, att de lämnar och inte längre kommer att vara ett svenskt företag. Vad gör då regeringen i det här läget? Det första är en bred arsenal av skattehöjningar på företagande och arbete. Man inför regler som försvårar företagande och som gör att den enda gången en företagare i är nöjd är när regeringen drar tillbaka ett förslag. Det säger lite om samhällsdebatten och om vänsterpopulism att den enda gången svenska företagare är nöjda är när har fel och inte när regeringen lägger fram tillväxtinriktad politik. Låt mig ta några exempel. Regeringen inför personaloptioner, som innebär att medarbetare på företag ska kunna bli delägare i bolaget. Så inför man nya skatteregler som inte går att använda, vilket nu gör att en rad växande svenska företag inte använder de nya skattereglerna som var tänkta att underlätta för företagen. Vi har kompetensutvisningar, där hårt arbetande människor, till exempel ingenjörer och programmerare som kommer till vårt land för att arbeta på stora eller små företag och bidra till vår välfärd, kastas ut ur vår samhällsgemenskap eftersom ett papper är felaktigt ifyllt. Arbetsgivaren har gjort ett bagatellartat misstag, och den som får skulden och får ta straffet för företagets misstag är arbetstagaren som behöver lämna vårt land. Det är inte konstigt att människor frågar sig hur det kan komma sig att den ena handen röstar igenom en gymnasieamnesti för 9 000 personer som har fått avslag på sin asylansökan och den andra handen utvisar hårt arbetande människor där det enda felet som har begåtts är ett bagatellartat misstag gjort av arbetsgivaren. Det kan handla om att ha betalat in för lite i lön eller att ha missat att teckna en försäkring. Vårt land har världens högsta marginalskatter på arbete. Man kan fundera över om det bygger starkt, om det gör att utbildning lönar sig och om det underlättar för globala företag som att rekrytera arbetskraft på en global marknad. Vi ser mitt i detta också ökade klyftor i vårt land. Vi ser en ökad tudelning mellan den som har arbete och den som inte har arbete. Som en följd av detta ser vi ett fördjupat bidragsberoende, att den som lever på bidrag inte gör det i en månad eller utan år och hamnar i en situation av sysslolöshet där värdigheten försvinner. Människors frihet och känsla av att vara en del av gemenskapen försvinner. Liberalerna säger att det måste löna sig bättre att arbeta, inte minst för den som går från bidrag till arbete. Vi måste ha högre förväntningar på människor att bidra i samhällsgemenskapen. Får man bidrag från samhället ska man utföra en motprestation. Men allra viktigast är naturligtvis utbildning. Skolan ska fungera, och klassresan ska verkligen börja i klassrummet. Den som behöver mest stöd ska få mest stöd. Men även den som har enkelt för att lära i skolan ska få leva ut sina drömmar och bli det han eller hon önskar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Kunskapsskolan bygger starkt. Kunskapsskolan bygger ett kunskapssamhälle i . Vad var det som byggde starkt? Jo, företagande, hårt arbete och öppenhet. Ska vi bygga starkt också handlar det om att politiken måste sätta de tre delarna först. För det första måste företagandets villkor komma högre upp på den politiska agendan, och måste ha bättre ekonomiska villkor än alla andra länder. För det andra ska arbete alltid löna sig. Vi kan inte nog betona arbetets betydelse. För det tredje ska vara ett öppet land. ska fullt ut vara en del av det europeiska samarbetet. Det är det som bygger som land starkt, det är det som bygger svenska företag starka och det är det som bygger människor starka. 13 (SD) replik: Jag tänkte delvis fortsätta det replikskifte jag var involverad i med ledamoten alldeles , men inte främst med fokus på EU ja eller nej eftersom den frågan är lite mer komplex. Vid gårdagens sammanträde i finansutskottet överlade vi om förslaget till långtidsbudget som presenterade för . Kommissionen vill höja EU-avgift med motsvarande . Jag vill gärna få lite klarhet. Som svensk skattebetalare reagerar man instinktivt mot ett sådant genuint dåligt förslag. Men när jag har tagit del av nyheterna, som man ibland läser, framgår det att Liberalerna gör en helt annan analys. säger att avgiften är motiverad, att Liberalerna är beredda att investera mer i EU. Jag undrar ändå om det inte har gått en säkring i det liberala proppskåpet. Är det höjden av svensk liberalism att öka beskattningen av de svenska medborgarna för att ge mer pengar till en icke folkvald överstatlig institution? Har jag rätt eller fel? Har jag förstått fel? Vad är Liberalernas syn på förslag till långtidsbudget? Ställer man sig bakom avgiftshöjningen med , eller gör man det inte? Om man är för mer överstatlighet, mer federalism och mindre demokrati, varför måste det i så fall nödvändigtvis vara så dyrt som möjligt? Jag kan komma på tusen saker som jag hellre skulle prioritera än en ökad EU-avgift. 14 (L) replik: Det är naturligtvis så, , att precis som Liberalerna i kammaren tycker att vi ska hålla i pengarna till , tycker vi också att man på europeisk nivå ska hålla i pengarna till . Men när man börjar en diskussion om vad EU ska syssla med behöver man börja med att ställa sig frågan vad man vill att EU ska syssla med . Det som EU historiskt har sysslat för mycket med är att man har lagt pengar på jordbrukspolitik i stället för tillväxtinriktad politik. I stället för investeringar i forskning och utveckling, i stället för investeringar i infrastruktur, har man lagt för mycket pengar i regionalstöd och jordbrukspolitik. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det som kommissionen föreslår nu är en början till en rejäl reformering av EU:s budget. I det läget säger vi att vi inledningsvis ska ta diskussionen om vad EU ska göra och se till att vi med full kraft driver de frågorna så att EU gör rätt saker. Om det skulle innebära att EU lägger mer pengar på forskning och utveckling gagnar det också att så sker. Det kan då även för del finnas anledning att betala för detta. Här är det en helt annan utgångspunkt i förhållande till den har. Jag är inte nationalist i dess negativa bemärkelse, utan jag tror på internationellt samarbete. Jag tror på det europeiska samarbetet. I en liten, öppen och exportberoende ekonomi som den svenska är alla företag beroende av att kunna verka på en internationell marknad. Då är det viktigt att den europeiska ekonomin går bra. Jag är född och uppvuxen i i södra . Det stora företaget där, , som gör värmepumpar, exporterar i hela världen. och är företagets viktigaste marknad. Om ekonomi utvecklas bra är det bra för jobben i och i . Det är den kopplingen vi gör, men det är den kopplingen ni inte gör. 15 (SD) replik: Självklart finns den kopplingen. Det är fullständigt uppenbart. Vi ska till att börja med ha klart för oss att våra största handelspartner är , och . Två av dem är inte med i EU. Men det var en parentes. Självklart finns en koppling. Men hur den kopplingen i sig finns till en ökad svensk EU-avgift med fattar jag ärligt talat inte. Den går mig helt förbi. Ledamoten var tidigare inne på den stora omfördelningen. En stor del av pengarna går inte till forskning och utveckling och sådant som eventuellt hade varit bra, utan det är fråga om omfördelning från de något rikare staterna till de något mindre rika staterna. Den stora delen av EU-budgeten är en stor omfördelning från stater till andra stater. Det är något vi är kritiska mot. Där skulle jag vilja höra vad Liberalernas syn är. Om man minskar den stora omfördelningen, vilket vi vill, kan man även minska EU-budgeten. Om man minskar EU-budgeten minskar man också EU-avgift. Måhända skulle jag bli lite mindre negativ och skeptiskt inställd till hela projektet om det blev lite billigare. Jag skulle vilja höra Liberalernas syn på den stora omfördelningen i majoriteten av EU-budgeten. Ska vi satsa pengar på forskning och utveckling inom EU? Det kan jag leva med. Liberalerna har varit tydliga med att det är viktigt att går med i bankunionen. Det innebär i förlängningen att svenska skattebetalare kommer att behöva stå som garant för krisande banker i andra länder. Våra banker är stabila och klarar sig bra i stresstester. Grekiska och italienska banker – not so much. Varför ska svenska skattebetalare behöva täcka upp för dem? 16 (L) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det är så här det är när man debatterar med . lyssnar inte på vad jag säger. Jag har inte sagt att vi är för att EU-avgift ska öka med 15 miljarder. Låt mig vara tydlig på den punkten. Jag har sagt att vi först ska diskutera vad EU ska göra. Låt oss först hävda att EU ska driva en mer tillväxtorienterad politik. Om det blir så att EU gör så, låt oss då se om kan bidra mer – om det innebär att EU:s ekonomi blir starkare och därmed att ekonomi blir starkare. av export går till EU-området. Vi är helt beroende av den europeiska marknaden. Ju bättre det går för och EU, desto bättre går det för . Vilken värld lever vi i?