prot · H509122 · 2018-05-30 00:00:00 — EU inklusive har också här en viktig funktion att fylla för att förbättra situationen för rohingyerna och uppmärksamma deras situation. Utskottet har i sitt betänkande även behandlat situationen för mänskliga rättigheter i , och . När det gäller måste jag nämna som har suttit fängslad . har en skyldighet att verka för att den svenske medborgaren blir frisläppt . Fikru Maru som suttit fängslad i har blivit frisläppt, vilket är glädjande. När det gäller vill jag säga att förekomsten av könsstympning är den högsta i världen. Detta är anmärkningsvärt och illa. Jag vill avsluta med att understryka att frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati samt avskaffande av korruption är viktiga faktorer för en positiv utveckling inte bara för ekonomin utan också för mänskliga rättigheter. Därför ska vara en stark och drivande röst för mänskliga rättigheter i världen. 47 (SD): FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag vill börja med att säga att den här debatten, som behandlar motioner rörande FN, mänskliga rättigheter och utrikespolitiken, kommer väldigt lägligt. Här finns också frågan rörande och Somaliland. Jag tänkte vara en aning okonventionell och lämna diskussionerna rörande de motioner vi debatterar . Så sent som i går fick nämligen besök av en engagerad och imponerande kvinna, den 80-åriga järnladyn . är före detta utrikesminister i det land som den här kammaren än inte har erkänt men som heter Somaliland. Även om jag själv har varit engagerad i denna fråga måste jag säga att bara att träffa och höra på henne under det här seminariet påverkade mig väldigt mycket. Av den anledningen tänkte jag ta tillfället i akt och vädja till , till regeringen och till ledamöterna i utrikesutskottet att lyssna på vad Somalilands regering har att säga. Lyssna gärna på – hon är kvar till . Lyssna och hör om Somalilands historia. Lyssna på deras berättelse om deras framgångar, möjligheter och framtida behov. Jag vet att det också finns en lång rad ledamöter i som håller med mig i uppfattningen att Somaliland är en självständig nation och ett föredöme i sin del av världen. Kan ni då inte bara, snälla ni, hjälpa mig att öppna era partivänners ögon! Det ni kan åstadkomma är någonting otroligt. Ni kan göra en sådan skillnad för dessa 3 ½–4 miljoner människor i Somaliland. Det handlar om att stärka handelsrelationer och förbättra mänskliga rättigheter och samarbeten mellan och . Jag lovar också att bara ett enda möte kommer att påverka er. Det skulle kunna göra världen till en betydligt bättre plats, och det är därför vi sitter här . Sist men inte minst vore det en fantastisk gest mot Somalilands folk, som trots svårigheter har stått ut och gjort precis vad de ska för att bygga sitt land. Somaliland är en unik stat på flera olika sätt. De har välfungerande institutioner och egentligen allting som man kan förvänta sig av en självständig nation. Demokratin och det politiska systemet fungerar jättebra. Landet präglas av trygghet, och utvecklingen går framåt med stormsteg. Företag etableras och kan blomstra, som man tar ett enormt solidariskt ansvar i en mycket orolig del av världen. Man värdesätter sina grannar, trots att flera av dem inte alltid är alltför välvilliga gentemot Somaliland. Det här ser vi exempel på utifrån de många patienter som vårdas på sjukhus i . Man ser hur de bryr sig med tanke på att de tar emot en lång rad studenter från exempelvis . Man bekämpar aktivt terrorism och fundamentalism. Man bistår i bekämpningen av piratverksamheten i grannlandet och området Puntland bland annat genom att låsa in piraterna i fängelser i . I skulle de i många fall klassas som hjältar och släppas på fri fot igen. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag vill även hänvisa till något som sa på gårdagens seminarium. Det fanns en gång en stark vilja att ingå äktenskap med det folk man älskar, folket av , ett äktenskap mellan och Somaliland. Men faktum är att den föreningen inte var lyckad. I stället har man sett hur problemen har ökat, och kärleksrelationen slutade med skilsmässa – en skilsmässa som är bättre för alla parter, eftersom det uppstod våld och man såg hur det blev diverse olika konflikter. Det här är en skilsmässa som måste erkänna. Ska vi tvinga det här paret att leva tillsammans? Ska vi strunta i den starka vilja som finns att fortsätta den positiva utvecklingen? Vilket land i kommer ens i närheten av Somalilands demokrati och utveckling? Vilket land i kommer i närheten av deras stabilitet? Det är fullständigt orimligt att inte erkänna denna separation, och vi kan heller inte förvänta oss att skulle erkänna de dåd de faktiskt har begått. uttryckte det ganska grovt: Skulle man kunna tänka sig att erkände och försvarade offren i ? Hon tyckte att det var väldigt märkligt, och jag instämmer i det. , Somalilands huvudstad, är säkraste huvudstad, och Somaliland är ett av bäst fungerande länder. Regeringens och Alliansens politik på det här området stoppar dock den potential som finns för fortsatt framgång för Somalilands folk, för att näringslivet ska blomstra och för att hela regionen ska bli tryggare. bör därför ändra säkerhetsklassningen så att företag och privatpersoner kan åka dit utan att varnas för att åka till ett konfliktfyllt område. Man bör verka för en utvecklad näringslivs- och handelspolitik i området. Sist men inte minst måste regeringen också verka för en effektivisering av de medel som går till i . Varför ska vi lägga biståndspengar på säkerhet i när vi har säkra ? Varför göra det här när vi dessutom känner till det instabila läget i , där regeringen knappt har kontroll över sitt eget land och där det dessutom finns omfattande korruption och skumma affärer? Det finns många ytterligare frågor som är väl värda att lyfta fram i den här debatten, och naturligtvis ska jag även göra det. Jag tänkte börja med FN, ett oerhört viktigt internationellt organ för att förhindra krig och stötta de människor som är i behov av hjälp. FN är också ett fantastiskt organ för att kunna utöva diplomati, vilket gör att man bokstavligt talat kan samtala med hela världens folk. Att kunna föra en dialog även med diktaturer och länder som på intet sätt lever upp till sådana värden och mänskliga rättigheter som vi ser som självklara är nämligen också viktigt. Nackdelen med deras närvaro är dock att det också är dessa och inte den fria världen som utgör stommen i FN. Av naturliga skäl behöver vi därför vara vaksamma, och det finns mycket att göra för att förbättra FN. Detta är extra angeläget nu när vi faktiskt sitter i säkerhetsrådet och kan påverka mer . , som är en mycket generös givare till FN, bör inta en central roll i detta samarbete. Vi ska ha en stark och självständig röst samt göra betydligt mer för att ställa högre krav på dem som leder FN-samarbetet. Likaså bör vi se över möjligheten till att utveckla samarbetet med länder som har en liknande syn på exempelvis demokrati och mänskliga rättigheter. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Vi bör verka för att tydligt förbättra arbetet mot korruption och oegentligheter såväl inom FN som utanför samt stärka skyddet för visselblåsare. Vi bör därför ta initiativ till en reform av FN:s interna regler om skydd för visselblåsare, tvistlösningsmekanismen mellan FN och dess personal, systemet för utvärdering och revision samt möjligheterna att lagföra personer som begår brott under FN-tjänstgöring. Ett annat ärende som absolut behöver lyftas upp under dagens debatt är frågan om . Utvecklingen i har, som vi alla vet, en mycket negativ och auktoritär riktning just , som en följd av Putins tillträde. har inte bara kommit att bli ett säkerhetshot rent militärt, utan även på andra plan har vi stor anledning att vara oroade. Den nedåtgående trenden vad gäller demokratisk status är påtaglig, och exemplen på brott mot folkrätten och åsidosättande av de mänskliga rättigheterna, som vi ser som självklara, är väldigt många. Så sent som kunde vi, precis som nämnde tidigare, höra om hur en rysk journalist blev mördad utanför sitt hem i . Man behöver inte vara alltför insatt för att förstå att detta kan tolkas som en skarp varning till ryska regimkritiska journalister och att de inte ens är säkra när de befinner sig utanför gränser. Verktyg som lagstiftning, propaganda och politiskt inflytande över rättsapparaten har nyttjats för att tysta oppositionella och stärka den ryska regimens ställning. Situationen för oliktänkande och regimkritiker är således mycket besvärlig, milt uttryckt. Vi har vidare sett hur populära oppositionella politiker snabbt anklagas för förskingring och liknande brott, till synes enbart för att undanröja framtida hot mot det auktoritära ryska styret. har EU sanktioner mot , vilket som bekant är något som fullt ut står bakom. Om tydliga förbättringar inte sker för dessa grupper bör vi också överväga ytterligare skärpta sanktioner mot . Regeringen måste här vidta nödvändiga åtgärder för att vidare möjliggöra för oppositionspolitiker och journalister att arbeta för ett stärkande av demokratin i hela . , herr talman, vill jag säga att jag är förvånad över att det inte fanns ett starkare stöd för denna hållning. Min syn är att enigheten i i fråga om dessa åtgärder är ganska stor. Jag inser att jag har talat väldigt länge . Jag skulle gärna tala lite till, men jag respekterar tiden. Som hastigast vill jag bara påpeka vikten av att regeringen lägger mer krut på att sätta sig in i situationen i . Läget i landet är akut, och jag vill framhålla vikten av att ställa tydliga krav på vad gäller efterföljande av FN-resolutioner samt frågor som rör mänskliga rättigheter, politiska fångar, etniska konflikter och inte minst minoriteters – bland annat rohingyernas – ställning i landet. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 12, men vi står naturligtvis bakom samtliga SD-reservationer i betänkandet. 48 (C): FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Detta betänkande handlar om 170 yrkanden från höstarna 2015, 2016 och 2017. Det fokuserar på sex av världens alla länder, så man kan förstå att det blir en mycket begränsad debatt när vi talar om mänskliga rättigheter globalt. Detta är dock det fjärde betänkande som ligger på bord, herr talman, så vi har berört mer av världens utmaningar när det gäller mänskliga rättigheter än vad som framgår av detta betänkande. Tyvärr undergrävs mänskliga rättigheter globalt. Vi ser hur MR-försvarare hotas, fängslas och till och med mördas. Vi ser hur det fria ordet inte bara hotas och fängslas utan också mördas. Som framgått tidigare i debatten skedde detta i , där ännu en rysk journalist – får jag säga – mördades. Vi har också sett det tidigare på och i . Vi ser hur auktoritära populister i folkets namn stryper och undergräver mänskliga rättigheter, både i och globalt. Vi ser det i Putins , Erdoğans , Orbáns , al-Sisis , , Dutertes och Maduros . Listan på herrar som stryper det fria ordet och som stryper och undergräver mänskliga rättigheter kan tyvärr göras väldigt lång, herr talman. Som en följd av denna utveckling ser vi också hur dödsstraffet på nytt aktualiseras, ibland som ett hot och ibland som en realitet på gatorna i världen, vilket är djupt allvarligt. Det är tid att visa på alternativ, att stå upp för vår liberala demokrati och för mänskliga rättigheter och att stärka samarbetet för mänskliga rättigheter globalt. Det är detta som det handlar om. Ensam är inte stark här heller. Vi ser hur de auktoritära populisterna sluter sig samman och ger varandra skydd i en utveckling som förfärar. FN speglar tydligt världen av . Så har det alltid varit, men med den nya kraft som många av dessa herrar har fått syns det också i FN:s olika organ. FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, som fyller , herr talman, ska vara bindande för medlemsstaterna, men i stället undergrävs den av medlemsstaterna. I har vi ett stort stöd för FN, både brett folkligt och brett finansiellt. Men FN:s olika organ, som vi stöder, agerar tillsammans och på uppdrag av de medlemsstater där de verkar för fred, säkerhet och utveckling. Här ligger förstås en utmaning, herr talman, när vi ser hur många av medlemsstaterna väljer att möta mänskliga rättigheter och hur de tränger tillbaka mänskliga rättigheter på olika sätt. Vi har sett det tydligt också när det gäller SRHR. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter – det är inte alla som ser det, herr talman – och den fajten måste vi naturligtvis ta. har en röst i säkerhetsrådet. Detta måste vara en röst för mänskliga rättigheter, för reformer, för att motverka straffrihet och för att stärka den internationella rätten, till exempel ICC. Det måste vara en röst för att söka dialog om hur vi kan utveckla responsibility to protect – skyddet för den enskilda människan när stater förtrycker, hotar och mördar och inte kan hävda mänskliga rättigheter i sitt land. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mänskliga rättigheter som trampas på och som eroderas utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Vi har sett det genom historien. Vi lärde när vi skapade våra institutioner att vi inte ska göra så igen. Ändå ser vi hur det händer, herr talman, till exempel nu i . Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att FN i alla sina insatser och i allt sitt arbete tydligt följer sin egen deklaration om mänskliga rättigheter och sina egna regler. Övergrepp måste beivras, oavsett vad det handlar om. Otvetydigt måste detta även gälla sexuella övergrepp, vilken inte har varit fallet. Vi har berört den negativa utvecklingen för mänskliga rättigheter i gällande journalister, oppositionspolitiker, civilsamhälle och så vidare. är i det sammanhanget ett svart hål för mänskliga rättigheter. Ingen kommer in, ingen granskar, och den som försöker sig på att granska måste göra det med regimens vilja; något annat är inte möjligt. Att det begåtts brott mot hbtq-personer har varit väldigt tydligt tack vare modiga hbtq-personer som, med risk för sina egna och sina familjers liv, vågat berätta. Mord har förekommit, och det får inte råda straffrihet. Inte heller får det vara straffrihet för mord på oppositionspolitiker, som till exempel . Vi har fortfarande inte fått en fullständig utredning av vem som var mind bakom mordet. Magnitskij har vi anledning att återkomma till, herr talman, när vi behandlar betänkande UU10, och möjligheterna att från svensk sida tillsammans med andra besluta om mer sanktioner vid övergrepp och brott mot mänskliga rättigheter. En hel del har nämnts kring situationen för rohingyerna och utvecklingen i , och jag kan instämma i flera av inläggen. Jag vill också beröra , en av säkerhetsrådets vetomakter som naturligtvis har ett särskilt ansvar att leva upp till mänskliga rättigheter och som ser på detta ansvar på ett sätt som förskräcker. Vi ser hur ledare stärker greppet om sin makt. Oliktänkande, politiskt eller på annat sätt men särskilt politiskt, röjs undan med olika metoder. Förtrycket mot minoriteter i till exempel ökar. Det är en djupt oroande utveckling, inte minst situationen i . I ljuset av detta behandlas i betänkandet även vår svenske kidnappade . Det är viktigt att tillsammans med EU fortsätter att arbeta tydligt och starkt för hans omedelbara frigivning. Vi har sett att frigivning är möjligt i fallet , där vi nu varmt välkomnar Fikru frigivning och återkomst till . Tänk tanken att nu skulle ge besked, och , om var finns och att vi skulle få se en frigivning av honom. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 3 under punkt 1. 49 (V): debatterar vi FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Detta är dessvärre ämnen som vi måste återkomma till ofta, då alla samhällen i världen har svårt att helt och fullt leva upp till de mänskliga rättigheterna. Detta varierar i olika grad, och de samhällen som trots allt varit en bra bit på väg att uppnå alla rättigheterna har visat sig vara mer jämlika. Men även vissa av dessa länder går mot ett alltmer ojämlikt samhälle med ökande inkomstklyftor, där antalet arbetande fattiga ökar för var dag som går och därmed kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik äger åtta män lika mycket som jordens fattigaste halva av befolkningen. Däri ligger orsaken till många av de problem som visar sig i klimatkatastrofer och konflikter och att alltför många människor knappt ges några mänskliga rättigheter över huvud taget. Kränkningarna är omfattande. Vi har som sagt debatterat detta förut med olika fokusområden. ligger fokus på , , , , , och dessutom världsorganisationen . Vi i har väckt motioner som gäller dessa länder och FN. Men vissa av dem har redan lyfts fram, och då tiden är knapp tänker jag endast fokusera på några av våra motioner som behandlas i detta betänkande. Jag vill börja med att lyfta fram några av de svenskar som är fängslade eller som fått dödsstraff utan någon rättslig grund. Journalisten har suttit fängslad i i . Bokförläggaren tillfångatogs i av . Han släpptes men fängslades snabbt igen. Läkaren och forskaren i katastrofmedicin Ahmadreza Djalali har dömts till dödsstraff i . Vi i menar att måste öka ansträngningarna för att få dessa regimer att ändra sina ställningstaganden. Alla dessa fall är ytterst angelägna, men just vill jag särskilt lyfta fram . Han har varit fängslad i , som är en av mest hårdföra diktaturer. Det är ett av världens mest militariserade länder och har en bottenplacering när det gäller pressfrihetsindex. Journalisten har suttit fängslad utan att någon har fått träffa honom. Det är uppenbart att den så kallade tysta diplomatin inte fungerar i detta fall. Vi förväntar oss att regeringen gör allt för att ska släppas. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 6. Det finns faktiskt några bra utgångar när det gäller svenskar som varit kidnappade och orättfärdigt fängslade, varav den senaste då hjärtläkaren äntligen släpptes fri från fängelset i . Vi är några ledamöter från utrikesutskottet som faktiskt hade tänkt lyfta fram vikten av att regeringen skulle göra sitt yttersta för att han skulle frikännas. I alla fall är jag glad över att det inte behövs, och jag vågar nog påstå att även de andra här i kammaren är det. Erfarenheterna av det som fungerat, som i det här fallet, och det som uppenbarligen inte fungerat, som i fallet , behöver sammanställas så att kan utveckla sina ansträngningar och få någon sorts lösning för dem som fortfarande sitter fängslade. Det finns ingen universallösning, men utan en tydlig sammanställning och genomlysning av det arbete som gjorts är det ännu svårare att uppnå några som helst resultat. Jag vill även belysa hur detta ställer politiken för global utveckling på sin spets. mänskliga rättigheter visavi handel har tidigare vägt och ser ut att fortsatt väga till handelns fördel. Visst kan handel leda till positiva fördelar såsom dialog och ett öppnare samhälle. Men när det handlar om auktoritära stater gäller det som regering att iaktta stor försiktighet och att inte bara träffa högt uppsatta politiker på sina handelsresor utan även se till att träffa och stötta civila organisationer i de berörda länderna. Ett land som handlar mycket med är , som alltjämt är en diktatur och där kränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter är omfattande. är sannolikt det land i världen som avrättar flest människor . Behandlingen av oppositionella och oliktänkande har hårdnat . FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik är formellt en flerpartistat, men i praktiken har maktmonopol. Några nationella val förekommer inte. Krav på politisk förändring och försök att bilda självständiga föreningar klassas som hot mot det kinesiska rikets säkerhet. Det är också vanligt med frihetsberövanden helt utan rättegång. är världens näst största marknad för organtransplantationer. Efter massiv kritik från omvärlden hävdar regimen att organstöld inte längre pågår, men enligt flera experter på området fortgår det . Jag anser att bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i . Det är uppenbart att den dialog som lyckats få till med tack vare handeln inte alls räcker till. Mänskliga rättigheter kränks , och då behöver deras folk vårt stöd, inte bara att vi handlar med deras makthavare. Det finns ett världsomfattande organ där hela världens länder samlas för att arbeta med mänskliga rättigheter, FN. Vi har sett hur världen har blivit betydligt mer polariserad , FN likaså. Alltför ofta har oenighet mellan länder och regioner skapat låsningar och blockerat viktiga beslut och nödvändiga reformer av FN-systemet. Ska FN enas och bli mer handlingskraftigt krävs bland annat att säkerhetsrådet reformeras, att generalförsamlingen får en förstärkt position och att respekten för folkrätten återupprättas. Transparensen måste bli bättre. Civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet behöver utökas betydligt, för det är just civilsamhället som spelar en viktig roll som både vakthund och förmedlare av information både inom och utanför FN-systemet. Generalsekreterare har påbörjat ett reformarbete men har mött en del motstånd. kan spela en viktig roll här. Att vårt land är militärt alliansfritt och fortfarande åtnjuter ett stort förtroende för vårt arbete för avkolonialisering, nedrustning och fred ger oss en på många sätt unik position. Jag anser att bör verka aktivt för att motverka splittring och låsningar inom FN-systemet för att FN ska bli en mer enad och handlingskraftig organisation. För det behövs en tydlig FN-strategi för hela arbetet, inte enbart för de olika organen inom FN-systemet. Om vi menar allvar med feministisk utrikespolitik bör verka för att en kvinna blir FN:s nästa generalsekreterare. 50 (L): nåddes vi av den fruktansvärda nyheten att den 41‑årige ryske journalisten skjutits ihjäl i . Hans hustru befann sig i badrummet när hon hörde skott, och hon rusade ut och fann sin man liggande på golvet, skriver . var en känd Putinkritiker, och han hade vid en rad tillfällen kritiserat den ryska annekteringen av . Polisen misstänker att mordet kan kopplas till hans arbete som journalist. Han var en av de mest kända ryska krigskorrespondenterna, men han uppges ha lämnat eftersom han fruktade för sitt liv sedan han kritiserat myndigheterna. FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik nåddes vi av uppgifter att , som varit här i , gripits i efter att efterlyst honom via . Browder var ansvarig för en av de största fonderna verksamma i . Advokaten hjälpte detta företag innan han greps och dog i ryskt fängelse. Browder har därefter rest världen runt för att lobba för sanktioner mot , så kallade Magnitskijlagar. kom det glädjande beskedet att Browder har släppts i . Det är dock sjätte gången missbrukar för att kunna gripa honom. Mordet på Babtjenko och gripandet i är två exempel på vad som väntar den som öppet opponerar sig mot förtrycket i . Listan kan göras lång över journalister, som får plikta med sina liv på grund av sitt arbete mot det maffiastyre och banditvälde som råder i . Denna utveckling är oerhört allvarlig, och den påverkar förstås också som grannland. Ingenting tyder på att någon positiv förändring i är i sikte. Oppositionen är i hög grad krossad, kritiska röster tystas och medborgarna förvägras grundläggande rättigheter. Mediefriheten har inskränkts kraftigt till följd av drakoniska lagar, ett korrupt rättssystem, repressalier och hot om dödligt våld. Den nationalistiska propagandan dominerar medielandskapet helt, medan fri och kritisk journalistik pressas tillbaka. Hbt-personer utsätts för våld eller riskerar att försvinna. Retoriken från de statskontrollerade eller regimvänliga medierna, särskilt mot men också mot , och övriga västvärlden, är oförsonlig. Det pågår en massiv desinformationskampanj på internet i den regi. Man sprider lögner om vad som händer i världen för att på detta sätt göra människor både inom och utom landet förvirrade.