prot · H509117 · 2018-05-23 00:00:00 — Vi har infört fri entré på statliga museer, vilket gör att barn kan ta med sig sina föräldrar eller mor- och farföräldrar och gå och uppleva vårt kulturarv. Vi har ökat anslagen till kultursamverkansmodellen, som når hela landet. Vi har också sett till att Skapande skola når förskolan. Vi vill återinföra estetiska ämnen på gymnasiet. Vi för en politik som innebär att barn och unga i hela vårt land ska få en meningsfull fritid. Vad gör ni? 69 (MP): Bland det roligaste man kan göra i politiken är att komma ut på studiebesök och se effekterna av de beslut som vi har fattat här i kammare. Jag har haft förmånen att besöka kulturskolor och prata med kulturskolechefer och se barn och ungdomar i verksamheten. Det är ofta ren och skär glädje som strålar ut från dessa barn. Det är helt omöjligt att inte bli berörd. Det är inte utan att jag känner mig väldigt stolt över resultaten av den rödgröna kulturpolitiken. är första gången i som vi har ett nationellt stöd till kulturskolorna utifrån en ambition att alla barn och unga, oavsett uppväxtkommun, ska ha tillgång till en kulturskola. Vi ser att vi inte är riktigt där , men sakta men säkert närmar vi oss den visionen. En kulturskola för framtiden Det tydliga budskapet från kulturskolorna är att de inte känner sig styrda eller begränsade uppifrån. De har fortfarande möjlighet att utveckla verksamheten på det sätt som passar dem själva. Ja, det är fortfarande kommunerna som står för nästan hela finansieringen av , och ja, det statliga stödet är ett stöd på marginalen. Men det är ett stöd som har gjort att många kommuner nu har torts utveckla verksamheten, bygga ut den tidigare klassiska instrumentundervisningen med dans och teater och bli en mer komplett kulturskola och på det sättet få in fler barn och unga i verksamheten och rikta sig till fler barns och ungas intresseområden. är det för nästa steg. inrättar vi ett nationellt kulturskolecentrum. Här vill jag rikta ett varmt tack till Liberalerna, som står upp för propositionen och sätter barns och ungdomars tillgång till kulturskola framför möjligheten att hålla ihop Alliansen och framför möjligheten att gemensamt med fälla en proposition. Jag måste säga att det är starkt gjort av Liberalerna att göra detta, utifrån den extremt aggressiva retorik vi får höra från . försöker trolla denna debatt genom att föra upp fullständigt verklighetsfrånvända argument. För det första säger att det statliga stödet till innebär en styrning och att det i praktiken enbart handlar om att det ska gå till att sänka taxorna, fast vi hör klart och tydligt från kulturskolorna att de inte känner det som en statlig styrning utan som att de har det stöd som de så länge har efterfrågat. Vi ser svart på vitt att resurserna har använts till en mångfald av olika åtgärder utifrån vad som har befunnits lämpligt i den enskilda kommunen och de önskemål och behov de har där. Det vi däremot gör från statligt håll är att med ett kulturskolekliv skapa förutsättningar för att få fram de kulturskolepedagoger som behövs när verksamheten byggs ut. För det andra säger att man skulle vilja att den verksamhet som etableras med ett kulturskolecentrum ska finnas på , trots att rådet inte vill det och trots att det i stadgarna inte skapas förutsättningar för detta. Ni har tagit upp i kulturutskottet, , att om man ska gå fram med ett sådant förslag måste i man första hand ha en dialog med . Men är inte ens intresserade av det, utan de vill gå fram och lägga en uppgift på en tredje part utan att ens föra en dialog med denna part. Detta är inte ett seriöst sätt att bedriva politik. Avslutningsvis säger att blotta förekomsten av ett nationellt mål innebär någon sorts styrning över kommunerna. Den som tar del av målet finner det helt klart att detta är ett mål som riktas till den nationella nivån, inte den kommunala. Självfallet är det så att vi, när en verksamhet etableras på statlig nivå, måste ha en idé om vad den ska handla om och en målsättning för vad statens insats ska innefatta. Det handlar inte om att styra kommunerna. En kulturskola för framtiden Vi har talat om att vi har skapat förutsättningar för att bredda verksamheten, men det som också är nyckelord i målsättningen är kvalitet och fördjupning. Det är fantastiskt viktigt att vi kan möta de elever som snabbt kommer vidare i instrumentundervisningen och kanske till och med växer ur den lokala undervisningen och ge dessa elever förutsättningar för fördjupade studier så att de kan förbereda sig för eventuella musikhögskolestudier framöver och att vi på detta sätt kan trygga återväxten för musikliv framöver. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag noterar att hukar i bänken som vanligt och inte vill begära replik. Jag vet inte om vi ska tolka det som att hon håller med om det jag säger eller att hon inte törs begära replik. Jag hade trott att skulle ha en lite annan inställning i debatten . Hon har fört fram dessa åsikter tidigare och då bemötts i debatten inte bara på politisk nivå utan också från branschen. Jag har tagit med en debattartikel som är undertecknad av rektorn för och som fullständigt avfärdar allt det har sagt. Det vore kanske bra om tar del av vad man har för kunskap i branschen i stället för att försöka trolla debatten och få den att handla om något annat än vad den handlar om. Vi ska veta att bakgrunden till agerande här – att de inte vill tala klartext – i grund och botten handlar om att de inte vill lägga resurser på . De har inte de resurserna i sin budget, de vill inte tala om det och därför försöker de få debatten att handla om något annat. Jag ska dock kommentera några av de saker som har sagt här i debatten och som är väldigt märkliga. Hon pratade om att alliansregeringen införde fri entré för barn och unga på museer. Nej, vad alliansregeringen gjorde var att införa entré för föräldrar och på det sättet göra det svårare för barn och unga att komma till museerna. ställer här frågor om hur man ska hantera detta – korta köer och så vidare – som man inte vill ha några nationella mål. Det som är viktigt här är att vi inte bara direkt stärker anslaget till kulturskolorna. Vi har också starkare generella bidrag till kommunerna. På det sättet skapar vi också bättre förutsättningar för kommunerna. Avslutningsvis vill jag säga att jag har noterat att det sitter representanter från RUM, , på läktaren. Och jag vill tacka för den fantastiskt fina jubileumskonserten . 70 (L): satt jag på altanen där hemma. Ute på gräsmattan låg min dotters kompis på rygg med slutna ögon. Bredvid i skräddarställning satt min tolvåriga dotter och spelade gitarr. Gitarr är ett av de absolut mest populära instrumenten, följt av piano, på . Det var år av längtan efter att få börja på för min dotter, och lyckan över att behärska instrumentet är total. vill hon gå vidare och spela elgitarr också. Som förälder med trumhinnor är jag lite mer tveksam. Men det ska bli spännande att se vad som händer. En kulturskola för framtiden finansieras främst genom kommunala bidrag och genom avgifter. Det finns också statliga pengar. Vi liberaler har lagt pengar främst på ett nationellt . debatterar vi huruvida det ska finnas nationella mål för . De nationella målen är bland annat till för att rikta insatserna dit där man från statligt håll stöder utan att för den skull styra hur verksamheten ska utformas. är, som har sagts här , inte en obligatorisk verksamhet och ska inte heller bli det. Det innebär att kommunerna även fortsättningsvis ska bestämma över om de vill ha en kulturskola över huvud taget och hur den ska utformas. Den kan drivas av kommunerna själva i samarbete med andra kommuner eller läggas ut på andra aktörer, exempelvis studieförbunden. har 283 av landets 290 kommuner en kulturskola. , i mitt eget hemlän , är en av de sju kommuner som inte har en kulturskola. Men vi har ändå sett en förbättring i länet. var det bara två kommuner i vårt län som inte hade en kulturskola. fanns en av länets kommuner på topp tio-listan över bästa kulturskolekommuner. låg 2014 på plats åtta. låg man på plats tre. Vi har ytterligare en kommun som har tagit sig in på topp tio-listan – , som också är en liten kommun. Detta om något säger att kommuners storlek inte är det avgörande för om det finns en kulturskola och för kvaliteten på den, utan det handlar om politisk vilja, styrning, hur mycket medel man får och vad den ska innehålla. skrev Läns landsting, som är Region , en rapport. Där tog man bland annat upp bristen på regler och mål. Det är omkring 5 000 lärare och pedagoger som arbetar i . Många delar jobbet i med en tjänst i eller i gymnasieskolan, eftersom det är svårt att försörja sig på en heltid i . Jag hade mycket gärna sett att det fanns fler lärare som var utbildade att jobba i och som också kunde göra det på heltid. Vi vet att det är fler flickor än pojkar som deltar i , och vi har svårt att nå elever med en svagare socioekonomisk bakgrund. Det står tiotusentals barn i kö till . Det är ett problem att köerna är så långa. Men det är också positivt att så många söker sig till , för det är en populär verksamhet. Men den behöver bli bättre på att nå alla barn. Alla barn känner inte att är för dem, och alla barn känner inte över huvud taget till . Jag och Liberalerna, inte bara här i utan naturligtvis runt omkring i kommunerna där man styr , vet och ser vikten av kulturen på olika sätt. Vi vet att estetiska lärprocesser är positiva för eleverna. Vi vet att kulturen på olika sätt ökar inlärningen. Dessutom är kultur roligt. Vi har talat väldigt lite om att kultur är kul. Det vore fint om regeringen också ville återinföra denna fritidspeng för att nå en del av de familjer som inte har de ekonomiska förutsättningar som krävs i vissa kommuner för att låta sina barn söka till . Jag tror att alla här inne vet om och är överens om att det behövs fler och andra insatser för att nå alla barn och unga, oavsett bakgrund och förutsättningar. Jag vill att fler barn ska få möjlighet att testa om teater är roligt, om cirkus är något för dem eller bara få känna känslan av att sjunga i kör, oavsett om man sjunger bra eller inte. ska ha hög kvalitet, och den ska ställa höga krav på sina lärare eftersom det gagnar alla elever. Bland alla dem som får möjlighet att testa och pröva sig fram och som får möjlighet att ha roligt kommer också morgondagens konstnärer, morgondagens dansare och morgondagens musiker som tar plats på våra världsscener att finnas. En kulturskola för framtiden Jag vill att alla barn ska kunna få längta efter att få spela gitarr. Jag vill att fler barn ska få ligga på rygg i gräset och bara njuta av att kompisen spelar. Därför ställer vi liberaler oss bakom detta betänkande, eftersom vi tror att dessa nationella mål kommer att kunna leda till att fler kan nås av mer. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 71 Kultur- och demokratiminister (MP): är en av vårt lands mest betydelsefulla institutioner. Den kan till och med vara avgörande för om barn och unga får möjlighet att pröva på kultur, utvecklas och bildas kulturellt. har en unik möjlighet att vara en samlingsplats för barn och unga från olika delar av samhället. Det ger en chans till gemenskap för barn och unga från olika delar av samhället att mötas och ha en plattform i ett helt nytt sammanhang, där man kan bygga en gemensam bild och utvecklas tillsammans. Det finns väldigt många skäl till att försvara, värna och utveckla . finns det tyvärr dock stora skillnader i tillgången till verksamhet beroende på var i landet man bor och beroende på vilka föräldrar man har. Barn med en privilegierad socioekonomisk bakgrund deltar i större utsträckning i verksamhet. Flickor deltar mer än pojkar. Och barn med funktionsvariationer har ofta särskilt svårt att få tillgång till kultur på lika villkor som andra. Allt det kan vi förändra. Vi ska förändra allt detta. Därför ligger , , en proposition på bord med en samlad politik för . Det stöd till kommunerna som denna regering, med start , ger görs nu mer flexibelt. Vi vidgar dess användningsområde, så att det kan användas ännu bättre utifrån våra många kommuners många olika behov och önskemål. Det handlar om som kommunerna kan söka. Bara gav detta över 5 000 unika nya elevplatser i – alltså fler än 5 000 nya platser i bara . Pengarna har använts. Och de kan användas till ett breddat utbud, till särskilda satsningar för att nå barn och unga med funktionsvariationer, till insatser för undervisning på distans, till satsningar på fördjupade insatser för elever som visar särskild talang och stort intresse och till många andra ändamål. Det är kommunernas identifierade behov för de barn som de har ansvar för som står i centrum för de investeringar och satsningar som regeringen gör. Just i detta nu inrättar vi ett nationellt kulturskolecentrum i . Förutom att fördela stöd till kommunerna kommer detta centrum att följa och sprida forskning, identifiera utvecklings- och utbildningsbehov och främja samverkan mellan kommunerna, något som kommunerna efterfrågar, ropar efter och vill se. De vill samverka mer, de vill ha bättre goda idéer och förslag på hur man kan utveckla sin kulturskola. Med tio särskilda kommer kulturskolecentrumet att kunna bidra just till att goda exempel kan spridas. En kulturskola för framtiden Kärnan och motorn i är dock lärarna. I den satsning vi gör, Kulturskoleklivet, investerar vi för att säkra att det finns välutbildade lärare som kan arbeta i . satsar vi hela och kommande år på just dessa lärarutbildningar. väntas stora pensionsavgångar som utbud ska breddas. Därför behövs fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till lärosäten för att de ska kunna ta fram nya utbildningar med relevans för just . Regeringens proposition, som ligger på bord, innehåller en bred palett av åtgärder som skapar förutsättningar för att fler barn och unga ska få möjlighet att ta del av ett mångfasetterat utbud inom den kommunala hägn. Detta ramas in av ett nationellt mål som ska fungera som ett riktmärke för vad statens insatser ska leda till. Mot regeringens politik för en starkare kulturskola med bättre förutsättningar står delar av oppositionen – kvartetten , , och . De larmar och gör sig till om det mål som föreslås bli riktmärke för statens insatser för . De kraxar i kör, i samklang med dysterkvistarnas deppiga symfoni, om det hemska i att regeringen faktiskt vill ta ansvar för de statliga pengar som investeras i . Statliga mål, menar de, är styrande. Låt mig därför upprepa det jag har såväl skrivit i propositionen som framfört i många, många artiklar och tal: Det statliga målet är ett riktmärke för de statliga insatserna och inget annat. Det är inte styrande för kommunernas verksamhet. Vi värnar det kommunala självstyret. Kommunerna ska fortsatt lämnas i full frihet att fortsätta utveckla i den framgångsrika anda de redan arbetar i. Men det vi som regering gör, till skillnad från oppositionen, är att lyssna till kommunerna. Vi har lyssnat noga. Vi har lyssnat till kommunernas tydliga behov av hjälp och stöttning till sina verksamheter, och kommer äntligen stöttningen. Det har Liberalerna insett, och jag hoppas att Liberalerna vågar stå kvar vid sin idé och röstar igenom propositionen . Jag vädjar till er att inte låta er skrämmas av och hoppas att ni fortsatt visar kommuner och kulturskolor att man kan lita på er, så att vi får propositionen genom . Det är nämligen så att de som berörs av den politik vi nu har lagt fram – kommunerna, kulturskolorna, barnen och föräldrarna – har välkomnat den politik vi har lagt fram. Det har varit fantastiskt att få arbeta fram en politik och sedan möta det enorma och varma mottagandet – åka runt i landet och vara del av många samtal och få ett så oerhört positivt gensvar på det vi nu vill göra. Man vill ha stöttning. Man ställer sig bakom politiken och målen. Man ser att man fortsatt ska kunna utveckla sin verksamhet utifrån den frihet man har som kommun men att man behöver hjälp att nå fler barn och unga. Man välkomnar därför särskilt att det statliga stödet ska bli än mer generellt och flexibelt. En kulturskola för framtiden som kulturminister har jag förstås besökt kulturskolor i hela landet. Jag har lyssnat till sång och musik, sett dansuppvisningar och besökt kostymförråd. Framför allt har jag, likt många andra talare, sett den sprudlande glädjen och hur barn och unga – både i sig själva och i samtalen efteråt – vittnar om hur de har utvecklats och hur stor betydelse har för deras liv, fritid och verklighet. Jag hoppas och tror att vi nu står inför en ny gyllene era när det gäller vår kommunala kulturskola. Det finns nämligen en oerhörd potential för att få en än större betydelse, och det ska denna riksdag besluta om . 72 (M) replik: Det verkar som att kulturministern är skrämd av oppositionen eftersom hon är så angelägen om att klamra sig fast vid Liberalernas ståndpunkt. Det behöver hon dock inte vara. Vi riktar inte våra insatser mot att krossa kulturministern, utan vi riktar våra insatser mot att alla barn och unga ska få möjlighet till kultur i sin utveckling och bildning. Det är vår prioritering. Jag hälsar också kulturministern välkommen till debatten. Hon var ju inte här när den började och kunde inte höra alla inlägg, men det är kul att hon är här . Jag ska väl ta och svara hennes partikamrat . Han säger att det är första gången man skapar ett nationellt stöd, men det har funnits ett nationellt stöd – bland annat genom kultursamverkansmodellen. Detta är alltså inget nytt utan bara ett kringgående av kultursamverkansmodellen och hur vi brukar arbeta i den här kammaren. I mitt anförande ställde jag tre frågor till kulturministern om sådant hon måste ha märkt när hon har rest runt i landet. Den första frågan är: Hur ska vi få bort köerna? Det finns inte ett enda förslag om det i den här propositionen, som egentligen är en skrivelse med bara ett förslag. Den andra frågan är: Hur ska de föräldrar som inte har råd att låta barnen gå i göra? Den tredje frågan är: Varför litar inte regeringen på , deras verksamhet och deras möjlighet att ha kulturskolecentrumet? Varför utreder man inte ens detta utan lägger det på diversehandeln ? 73 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Om det är någon organisation och verksamhet jag som miljöpartist och engagerad i Kultursverige känner till väl är det , kulturskolorna och våra kommuner, . Jag vet mycket väl vilka behov de har, och det är just därför vi har kunnat arbeta fram en politik som har mottagits med sådan glädje och fått sådan respekt. Som jag sa alldeles i talarstolen har det varit oerhört glädjande att känna det stödet. Det har varit glädjande att ha samtal med SKL, som är en paraplyorganisation som samlar våra kommuner och regioner, och att resa runt i landet och tala både med kommunalråd och med kulturskolechefer. De har sagt: Äntligen! Det är det här vi vill. Vi vill ha den här stöttningen och hjälpen. En kulturskola för framtiden Det vill de därför att – och då kommer jag till dina andra två frågor, – de förstås känner sig frustrerade över köerna. De vill kunna erbjuda alla barn möjligheten att utöva kultur och konst, och de känner sig också frustrerade över att det finns avgifter som står i vägen. De ser att avgiften ibland behöver sänkas, och ibland har de identifierat andra behov som är större. Det är därför den här politiken välkomnas av kulturskolor, av , av våra kommuner och av många föräldrar och barn. 74 (M) replik: I går hade kulturutskottet besök av den nationella samordnaren för biblioteken. Där berättade man att det riktade bidraget till biblioteken, som är precis som det riktade bidraget till kulturskolor, har inneburit att biblioteken söker bidrag för nya bokhyllor. Är det meningen att det ska bli likadant med det här bidraget – att kommunala kulturskolor ska söka bidrag för notställ? Kan kulturministern instämma i det? När kultursamverkansmodellen infördes innebar det att kulturfrågorna och kulturskolorna lyftes upp, fru talman, inte bara från kulturnämnden utan till kommunstyrelserna. Vad regeringen, med socialdemokrater och miljöpartister och med stöd från , nu gör är att urgröpa kultursamverkansmodellen och det sätt på vilket staten styr och diskuterar medel till kommuner och regioner. Först var det biblioteksstödet; nu är det kulturskolestödet. Det stödet går till allt. Hur ska det räcka till? Kulturministern svarade inte på en enda av mina frågor. Hur ska köerna komma bort? Hur ska de barn vars föräldrar inte har råd med kulturskola komma till? Och varför kan inte få uppgiften att sköta detta nya kulturskolecentrum, precis som styr över sina medel och friluftsrörelsen styr över de pengar som staten ger ut? 75 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: har välkomnat politiken och har välkomnat att stödet ska fördelas via . Detta välkomnas av . Hela den politik som vi nu lägger fram efter att ha lyssnat noga på kommuner och kulturskolor och på chefer, ledare, elever och barn är välkomnad. Jag vet inte vad strategin är bakom retorik, men den oroar stora delar av Kultursverige. Den oroar definitivt stora delar av Kulturskolesverige, inklusive många föräldrar och barn. Jag får bara hoppas att den politik som du, , representerar och står för inte får genomslag utan att vi får fortsätta att utveckla landets kulturskolor och att driva en politik som ger mer kultur för fler och som skapar möjligheter för många barn och unga som tyvärr har hinder i vägen för att utvecklas, lära sig och utöva kultur. 76 (SD) replik: En kulturskola för framtiden Tack, ministern, för att du deltar i denna debatt! Jag tror att den är viktig för hela Kultursverige och för hela kulturutskottet. Det var intressant att lyssna till kulturministerns anförande och hennes anklagelser mot oppositionen för att vara något av dystergökarnas kör, eller hur det nu lät. Kulturministern skulle ha lyssnat till mitt tidigare anförande. Jag talade väldigt varmt och kärleksfullt om vad musik- och gör. Jag talade om oss som har formats av den och gått i den men också om hur Kulturskolesverige ser på delar av regeringens politik. Man kan vara en varm vän av musik- och verksamhet utan att för den skull vara en vän av den politik som regeringen nu lägger fram. Just för att jag är en vän av musik- och är jag kritisk till vissa delar av den politik som regeringen presenterar. Jag kan börja med att ge beröm vad gäller Kulturskoleklivet. Alla åtta partier är överens om – och har också konstaterat – att det är ett viktigt steg mot att säkra kompetensförsörjningen. blir jag lite bekymrad när både och kulturministern återkommer till att man har satt örat mot marken och lyssnat till kulturskolechefer och barn och när de talar om att innehållet i propositionen är efterlängtat. Många av de oroliga röster som jag hör tillhör kanske inte kulturskolechefer men väl lärare och pedagoger. De ser att radikalt ändrar riktning och att deras mångåriga kompetens inte längre räknas i undervisningen och i bildningsfokuset. Det styrs i stället om till en arena för någon allmän form av fritidssysselsättning, där samverkan med skolan inte fungerar som tänkt och planerat i de mål som regeringen presenterar. Jag skulle vilja fråga kulturministern hur hon ser på problematiken att både utredningen och propositionen varit normerande. 77 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag delar den oro som många kulturskolelärare har gett uttryck för. De oroar sig för återväxten; detta är något som jag också har mött. Hur ska vi kunna säkerställa att det finns duktiga, utbildade och kompetenta lärare som kan fortsätta att utveckla ? De oroar sig även för att man inte ska kunna jobba med både bredden och spetsen och faktiskt bottna i konstnärliga kvaliteter i utvecklingen av sin kulturskola. Jag har hört precis samma berättelser, vittnesmål och tunga tankar som riksdagsledamoten ger uttryck för. Det är just därför vi har lagt mycket energi och kraft på att arbeta fram den politik som ligger på bord.