prot · H50965 · 2018-02-01 00:00:00 — Man tar till sig de konkreta förslagen, och det måste ju vara det allra viktigaste. I ett gemensamt uttalande från utrikesministern och försvarsministern slås fast att nationella försvarsförmåga ska förstärkas och att det ska ske parallellt med att vi utvecklar våra säkerhetspolitiska samarbeten och fortsätter det framgångsrika arbetet med medling och konfliktförebyggande. Detta kan vi göra såväl på nationell nivå som i våra samarbeten i EU och i FN. Jag förstår därför inte vad konflikten handlar om. Det är ju nästan exakt samma formulering, och politiken står fast. 9 Utrikesminister (S): Så här är det: Jag och regeringen har fullt och orubbat förtroende för Försvarsberedningens fortsatta arbete. Dess arbete är av stor vikt för att vi ska kunna uppnå en bred politisk överenskommelse om säkerhets- och försvarspolitiken. Som jag sa: I ett osäkert omvärldsläge är en bred samsyn om säkerhetspolitiken en styrka. Genom att i rapporten konstatera att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas ger Försvarsberedningen grundläggande planeringsförutsättningar för totalförsvaret. Regeringen överprövar inte Försvarsberedningens rapport, utan den kommer att vara ett viktigt underlag för utformningen av nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Den säkerhets- och försvarspolitiska inriktningen för perioden –2020, inklusive vad avser militära hot mot , som behandlades i samband med försvarsbeslut gäller intill dess att fattar ett annat beslut. Vi arbetar, precis som har sagts, på att hantera och bearbeta förslagen. Så är det alltid; en regering gör alltid det. Om man tillsätter en beredning eller en utredning tar man emot rapporter och förslag och bearbetar dem. Några sådana har vi redan lagt fram förslag om, och vi fortsätter arbetet. Detta är ett jätteviktigt underlag för oss. Jag ska repetera en gång till så att någon mer kanske förstår hur det hela var formulerat. Det står så här i det gällande beslutet: Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. Ett ensidigt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå, och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. Det är det beslut som gäller i inriktningspropositionen, och det är också det som vi håller oss till. Återigen visar beskrivningen av det säkerhetspolitiska läget hur viktigt det är att ha många instrument till sitt förfogande. Det är också det som blir en fortsatt viktig diskussion, eftersom påverkansoperationer och hybrid- och cyberverksamheter är direkta och akuta utmaningar för oss. Då måste vi förstås agera på dem. Det är viktigt att debatten om säkerhets‑ och försvarspolitiken också blir bred på detta sätt. 10 (C): Tack för svar och inlägg från utrikesministern om hur förtroendet ser ut för Försvarsberedningens fortsatta men också så här långt genomförda arbete! Jag tycker att det är positivt att förtroendet är starkt. Det är ett orubbat förtroende, som ministern uttrycker det, och hon säger att det finns förväntningar på det fortsatta arbetet. Formuleringarna är mycket väl avvägda. Vi hade kunnat bibehålla formuleringen om Försvarsberedningen hade ansett att det skulle vara så. Men vi hade tre varv där vi mycket systematiskt processade samtliga formuleringar i rapporten. Vi gick igenom sida för sida och rad för rad och vägde ord för ord. Vi sökte en bred, konstruktiv hållning; det är vår utgångspunkt. Jag tycker att vi har ett mycket fint arbetsklimat i Försvarsberedningen – denna grupp som ändå bidrar till att se perspektiven både på kort sikt, utifrån nuvarande lägesbilder, och när det gäller att ta ut stegen för vad som kommer att krävas på . Jag har stora förväntningar på vårt fortsatta arbete när det handlar om att följa upp de förslag som är redovisade. Regeringen har återkopplat tre av många förslag, och det visar att vi är på rätt väg. Men vi kommer också att följa upp det hela när det gäller att övriga förslag kommer att behandlas. Själva utgångspunkten för totalförsvarets fortsatta dimensionering och utformning vilar på kapitel 6 i Försvarsberedningens delrapport om utgångspunkterna för totalförsvaret. I inledningen i detta avsnitt står just att vi inte utesluter att ett väpnat angrepp kan ske. Det är klart att detta är viktigt. När det blir osäkerhet om vad den säkerhetspolitiska linjen är från ett land sänder det signaler. Jag hoppas därför att vi kan hålla ihop detta framöver och hitta gemensamma nämnare. Tack för debatten! 11 Utrikesminister (S): Jag tycker också att det är bra att vi får göra de här klarläggandena. Det här har egentligen aldrig varit ifrågasatt, och såväl statsministern som försvarsministern och jag har förtroende för Försvarsberedningens arbete, och vi har aldrig sagt något annat. Vi har fullt förtroende, och vi vill att Försvarsberedningen ska fortsätta att arbeta med dessa viktiga frågor. Jag tycker att det är en stor styrka att vi kan hålla ihop när det gäller mycket av problembeskrivningen och beskrivningen av de säkerhets- och försvarspolitiska utmaningarna. Vi behöver också bredda verktygslådan och se på allt det som rör även icke-militära hot. Vi behöver verkligen arbeta hårt med att till exempel förstärka det psykologiska försvaret och bemöta desinformation. Det är sådant som vi redan har påbörjat. Men långsiktiga åtgärder krävs, både nationellt och internationellt. Jag tror att vi kommer till en prövning, inte minst i och med vår valrörelse snart. Då är det viktigt hur vi agerar i samtliga partier och att vi försöker se till att få en värdig debatt och inte avsiktligt misstolkar varandra eller förstör debatten. Vi ska föra den kring sakfrågorna, och det tänker i alla fall jag försöka bidra med. Också jag har uppskattat att vi här får chansen att förklara att vi står eniga. Vår försvars- och utrikespolitik kommer fortsatt att vara ett viktigt element för att se till att är säkert också . Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellationerna 2017/18:81 och 174 om preclearance på 12 Närings- och innovationsminister (S): har frågat justitieministern hur han bedömer att situationen ser ut för ett genomförande av preclearance med , vilken bedömning han gör av den föreslagna flygskattens effekter på genomförandet och när han bedömer att preclearance med kan vara på plats. Interpellationen har överlämnats till mig. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införandet av flygskatten inte ska inverka negativt på förhandlingarna om preclearance. Regeringen anser att preclearance är viktigt och kan bidra positivt till näringslivsutveckling. Ett attraktivt kan bidra till att attrahera nya utländska investeringar och företagsetableringar. I linje med regeringens flygstrategi har regeringen därutöver inrättat ett Arlandaråd för att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv. Avtal med om preclearance träffades . överlämnade sina förslag till hur avtalet ska genomföras i svensk rätt. Betänkandet har remitterats, och pågår arbete inom med att bereda frågor om avtalets genomförande. När det gäller frågan om flygskatt kan det konstateras att flyget genom en sådan skatt i större utsträckning kan bära sina egna klimatkostnader. Flyget har stor betydelse för jobben, för tillgängligheten i hela och för att tillgodose behovet av långväga resor, som det är en utmaning för klimatet. Vid sidan om arbetet med nödvändiga författningsregleringar är frågan om när preclearance kan börja tillämpas avhängig ett antal olika faktorer. Det är därför inte möjligt att ange en säker tidpunkt för när allting kan vara på plats. 13 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hade hoppats på ett kanske lite mer engagerat och intensivt svar från näringsministern. Det här är en stor fråga, och jag hoppas att vi delar synen på betydelsen av vad ett sådant här avtal skulle kunna innebära när man väl har det på plats och när det väl fungerar – inte bara för turism eller resenärer i allmänhet utan för att öka , och attraktionskraft. Det är viktigt för enskilda individer men självklart också för näringsliv och företagande och för att ha en ännu närmare kontakt med . Den transatlantiska länk som går mellan och är väldigt viktig. Att det finns ett engagemang kanske inte syns i svaret, men det har näringsministern all möjlighet att utveckla under den här debatten. Det finns en historia kring det här. Det är bara ett europeiskt land, , som har det här på plats. Avtalet finns, och det är naturligtvis en mängd rättsliga regleringar och andra saker som ska vara på plats. Jag blir väldigt nyfiken på det som står i svaret om ett antal olika faktorer. Jag vill naturligtvis veta vilka faktorerna är och om frågan om flygskatt har kommit upp bland de här faktorerna. Det viktiga för mig och är att vi får det här på plats och att så fort som möjligt kan lösa det som behöver lösas rörande de här olika faktorerna. Med flygskatten riskerar och att vara mindre attraktiva för de affärsmässigt drivna bolag som funderar på vilka direktlinjer man ska ha. Då läggs det här naturligtvis med i beräkningarna. Jag kan inte avgöra hur viktigt det här är när man gör sin bedömning, men frågan har senast, för min egen del i alla fall, tagits upp när utrikesutskottet besökte och var i på State Department. Då var det två budskap man hade till . Det ena handlade om frågan om tillträdande till kärnvapenförbudskonventionen – det hör inte hemma i den här debatten – och den andra handlade just om flygskatter. Jag har skrivit den här interpellationen med tanke på att jag vill se att vi så fort som möjligt kan få preclearance på plats. Vilka faktorer handlar det om? Det vill jag få svar på och naturligtvis en bedömning, även om ministern säger att det inte går att göra någon bedömning, av när det kan vara på plats. sas det , och jag har hört uppgifter om . Det är angeläget att det här kommer på plats så fort som möjligt, så vad är statsrådets bedömning? Det kanske går att lämna den muntligt här. 14 (M): Tack, ministern, för svaret! Höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, höjd fordonsskatt, försämrat reseavdrag, planerad kilometerskatt och en flygskatt som ska införas . Det är inget aprilskämt, tyvärr, utan det är ytterligare en skatt på avstånd som den här regeringen avser att införa. Jag har sagt det , och jag säger det igen: Jag tycker att det här är en Norrlandsfientlig politik, därför att någonting som vi har väldigt mycket av i , där jag brukar befinna mig, är just avstånd. Skatter på avstånd försvårar våra möjligheter och skadar också svenskt välstånd och svensk välfärd i stort. Låt mig landa i ett resonemang om flygskatten. Den ska ligga på per enkelresa inom . Tur och retur blir det alltså i skatt. kostar det om man reser till en annan världsdel än med ett avstånd om högst från . , vilket är kategori 3, den högsta skatten, kostar det att resa till en annan världsdel än med längre avstånd än från . Men det finns ett undantag, fru talman, och det är . Många av de destinationer i som det flygs till från är längre bort än , men ändå hamnar man i kategori 2, alltså den lägre skatten. Vad det faktiskt innebär är att det, trots att det är kortare att resa till än till , blir mycket högre skatt för den som reser till än för den som reser till . Det är vad det handlar om. Jag instämmer i det som min riksdagskollega tog upp alldeles om fördelen som preclearance innebär i relationerna –och inte minst för alla de svenska resenärer som reser för nöjes skull eller i arbetet till . Låt mig också vara tydlig med att jag tycker att en sak som den här regeringen faktiskt har gjort bra är arbetet med preclearance. Det som gjorde mig lite orolig var när ryktena började säga att man från inte var så jättenöjd med att de skulle hamna i den dyraste kategorin när det gäller flygskatten och att det på något sätt skulle kunna riskera det här med preclearance. Det var utifrån det jag skrev min fråga till ministern, fru talman, för jag ville veta hur den här regeringen tänker jobba för att kunna ro detta i land. Jag har egentligen två frågor till ministern. Det har gått en del tid sedan den här frågan skrevs, och det är inte ministerns fel utan mitt fel, eftersom jag var förkyld vid det första debattillfället. Det är sådant som händer. Jag har alltså två frågor till ministern. Den ena handlar om den lägre flygskatten på resor till . Var det ett önskemål från som den här regeringen tillmötesgick för att rädda kvar preclearance att man skulle göra den här manövern? Om det var så undrar jag om man från nu är nöjda med de förändringar regeringen har gjort vad gäller flygskatten så att får en lägre flygskatt trots det långa avståndet. Är man nöjd nu så att vi kan gå vidare med preclearance? Det är mina frågor till ministern. 15 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska försöka reda ut det här. Det är lite av två olika diskussioner i en, och jag börjar med anförande. Det är inte riktigt föremål för den här debatten, så vi får ta det , men när han rabblar upp alla skatter som är emot och alla ekonomiska styrmedel som led i en grönare utveckling är min enda slutsats att inte har någon miljöpolitik över huvud taget. Jag kan inte dra någon annan slutsats. har skrivit under . av våra CO2-utsläpp kommer från trafiksektorn. Det är klart att vi måste ställa om vår trafiksektor, och här är jag rädd för att börjar hamna efter svenskt näringsliv och inte minst fordonsindustrin i , som vill se styrmedel och som vill att vi hjälper till i omställningen mot en grön sektor. Det är en annan debatt, men jag måste ändå säga det eftersom det blev en diskussion om detta. Vi anser i regeringen att det är rimligt att också flyget bär en del av sina samhällsekonomiska kostnader. Vi har en ganska enig forskarkår som menar att detta är nödvändigt för att komma vidare. När det gäller den andra frågan, som handlar om och avstånd, har man från sida varit tydlig i olika sammanhang med att man helst inte ser en flygskatt i . Det är ingen hemlighet. Det har stått klart från första början. Jag tror att de är glada över att de hamnade i mellansegmentet i stället för det höga segmentet. Jag har inte pratat med dem direkt om detta, men jag antar att de är glada över att de inte hamnade i den högsta klassen. Anledningen till att vi valde att sätta i mellanklassen var att vi gjorde en bedömning av att det är ganska svårt att hantera en situation där man skulle ha olika flygskatter till ett och samma land beroende på var i landet man landar. är ett stort land med väldigt stora avstånd. Det är en parameter att vi ville göra det lättare genom att se till att behandlas på ett och samma sätt och därmed också hamnade i mellansegmentet. Jag tror att det spelar roll för våra förutsättningar att landa preclearance att vi visar att vi tar det här avtalet på stort allvar. Det är min bedömning. Jag har inte diskuterat den med på det sättet, men jag tror att det spelar viss roll att vi valde att göra på det här sättet från regeringens sida. När det gäller den lite bredare frågan om preclearance har jag engagerat mig hårt i frågan. Det är, som nämnts tidigare, bara ett land som har ett sådant avtal . Och det fanns egentligen inget förarbete i . Vi har alltså fått börja från noll. Det är positivt att vi nu har en, som jag uppfattar det, ganska bred uppslutning i riksdag om att vi ska gå den här vägen och försöka ro detta i land. Jag tror att det betyder mycket för våra transatlantiska relationer, inte bara för handeln, som jag är engagerad i – investeringar och jobbtillväxt på båda sidor, turismsektorn och huvudkontoren – utan det har också en säkerhetspolitisk dimension. Det är viktigt för att vi knyter oss närmare på olika sätt. Regeringens bedömning är alltjämt att preclearance ska införas på . Flygskatten påverkar inte den bedömningen. Det fanns en del olika frågor, och jag kommer inte att hinna besvara alla i det här inlägget. Men jag börjar med de juridiska delarna. Vi måste göra det här på ett rätt och riktigt sätt. Vi kan inte hoppa över de juridiska förutsättningarna. Vi har haft en utredning och en remissomgång, och flera av remissinstanserna har framhållit att det måste göras fördjupade analyser och att vi måste reda ut ett antal frågor. , och Datainspektionen efterlyser i vissa fall ytterligare utredningar och mer ingående analys. Det är ett arbete som vi gör och som vi tar seriöst. Vi vill nämligen att det ska bära hela vägen när vi går vidare med frågan. Det ska finnas ett bra juridiskt stöd för preclearance . Synpunkterna analyseras nu i , och vi gör det så fort vi kan. Vi har ju ett intresse av att komma fram med ett förslag till lagstiftning som kan göra det möjligt med preclearance i . 16 (M): Det rör sig om två interpellationer med lite olika utgångspunkter. På ett sätt hade det kanske varit bättre att hantera dem var för sig. Men står vi här. Jag uppfattar det som att jag och ministern ändå är överens om vikten av att försöka komma i mål. När de juridiska delarna väl är avklarade handlar det om att investeringar ska till. Det gäller rent fysiska byggnationer och andra saker. Då är det viktigt att vi från svensk sida visar i processen att vi håller på med det här och att vi verkligen vill göra det. Jag blir alltså lite fundersam när näringsministern säger att han inte har pratat med amerikanska företrädare om det här. Jag utgår från att det bara handlar om effekterna av flygskatten. Och det kan tyckas lite konstigt eftersom det är något ministern har fört fram till representanter för parlamentet, till och med. Det skulle vara lite förvånande om det inte blev någon reaktion alls. Var uppfattningarna om flygskatten, som ändå kommer att finnas, positiva eller negativa? Frågan är om den kommer att påverka beslutsfattarna respektive de marknadsaktörer som finns. De kommersiella aktörerna måste naturligtvis fatta sina egna beslut. Jag skulle nästan vilja att näringsministern förklarar vad han menar när han säger att han inte har pratat med dem. Jag hoppas att det pågår samtal om processen. Det är viktigt. Vi har inte haft preclearance tidigare, och det ställer det svenska legala systemet inför utmaningar. De ska analyseras. ska vi visa att vi fortfarande vill det här och att det är viktigt för oss. Om vi tappar tempo riskerar vi också att tappa intresse från företag och enskilda när det gäller attraktiviteten hos . Det är det jag är bekymrad över. Ministern har varit inne på ett antal juridiska aspekter. Det ska göras fördjupade analyser. Hur hårt trycker hela regeringen på? Jag förstår att det här är av högsta intresse utifrån näringsministerns portfölj. Men hur samspelt är regeringen i frågan? Det var mot bakgrund av det jag skrev min interpellation. I ena änden införs flygskatter, och i andra änden kämpar man hårt för att få till stånd US preclearance på . Hur ser engagemanget ut i hela regeringen? Har ni en helhetssyn på detta? Jag hoppas naturligtvis att svaret är ja. Jag vill återigen säga att jag förstår om ministern inte vill utlova något datum. Men finns det någon som helst uppskattning när det gäller det? Man måste också sätta tryck på det rättsliga systemet i . 17 (M): Jag vill börja med den gröna omställningen, som ministern talar om. Den har inte med debatten att göra i sak, men har ändå det. Kilometerskatten, till exempel, är en skatt på avstånd. Jag pratade exempelvis med Norrmejeriers vd, som konstaterade att även om de skulle införa eldrift på sina lastbilar kommer de att få betala den skatten, trots att de får noll klimatutsläpp. Problemet med den här regeringens planerade och införda miljöskatter är just att de har väldigt mycket att göra med att beskatta avstånd och väldigt lite med att faktiskt bekämpa miljöproblemen. Likadant är det med flygskatten, som också införs under förevändningen att man ska komma åt miljöproblemen. ser vi att effekten blir att flygbolag med lägre marginaler kommer att få suboptimera, vilket leder till att vi bland annat får längre flygvägar. Dessutom kommer de flygbolag som redan nu antingen har infört eller har planerat att införa gröna flygbränslen, som är dyrare, inte att ha råd med det på grund av mindre marginaler. Det är tråkigt. Det leder till fel saker och hjälper inte miljön på något sätt. Låt oss gå tillbaka till interpellationen. Det är till från . Till är det . Till vilka destinationer i är det kortare flygväg än från ? Jag känner inte till några. Det måste vara försvinnande få eller i praktiken inga. Ändå väljer regeringen att göra detta. Jag är inte emot preclearance. Jag är för. Och jag är för att vi ska ha goda handelsrelationer med och andra delar av världen. Men jag är väldigt mycket emot den här flygskatten, som är kontraproduktiv i det avseendet. Jag är emot flygskatten, är emot flygskatten och hela Alliansen är emot flygskatten. Vi har sagt att så fort vi får väljarnas förtroende att återta regeringsmakten kommer vi att avskaffa flygskatten eftersom den är kontraproduktiv, och den hjälper inte miljön på minsta sätt. Om vi stannar vid att nästan inga delar av ligger inom ett avstånd kan vi konstatera att stora delar av , stora delar av och stora delar av finns betydligt närmare. Det är kortare flygavstånd dit, men dit blir det högre skatt på kortare flygväg. Jag kan ha tolkat ministern fel. Men är det på det sättet att alla handelspartner som finns i , i och i , dit det faktiskt är kortare flygväg än till men som får en dyrare skatt, är mycket mindre viktiga handelspartner än de från just ? Det kan bara ministern svara på. Jag tycker att alla är viktiga. Därför vill jag inte ha någon flygskatt över huvud taget. Då skulle man inte behöva hålla på och trixa och fixa med de olika delarna. Jag skulle gärna vilja ha ett svar från ministern. Jag undrar till vilka delar av vi har kortare resväg än . Jag tror, utan att veta, att på något sätt har fått åtminstone den här regeringen att förstå att om man inte tillmötesgår detta kommer man inte att få preclearance. Därför har regeringen gjort det. Då kanske det här trixandet och fixandet är bra i någon bemärkelse. Men det blir fortfarande en märklig hållning att man håller på och förhandlar under bordet på det här sättet när man inför den här typen av skatter. Jag vill bara ha ett sista förtydligande. Om jag förstod ministern rätt har det alltså inte försiggått några samtal mellan och avseende att tillmötesgå när det gäller detta. 18 Närings- och innovationsminister (S): Jag måste återkomma till miljödiskussionen. Det sägs här att det är verkningslöst att införa ett bränslebyte, som innebär att vi tvingar dem som säljer bränsle att ha mer förnybar energi i bränslepumparna till samma pris. Det kommer att växa . Det är klart att det innebär en enorm skillnad för miljön. Vi inför ett bonus–malus-system för fordonsparken, så att den som köper en ny bil som är bättre för miljön får en bonus medan den som köper en bil som är dålig för miljön får betala en malus. Det har såklart en styrande effekt för klimatpolitiken framåt. När regeringen går ihop med fordonsindustrin för att samarbeta om ett testlabb för elfordon betyder det jättemycket för svensk industri, så att man kan fortsätta att ligga i framkant när det gäller hela omställningen av fordonsflottan till eldrift. Det är klart att det här är viktig miljöpolitik, och jag uppfattar att är emot i princip allting av detta, inklusive testbädden för elfordon. Jag fattar inte det. Ni är helt på kollisionskurs, inte bara med miljön utan också med svensk industris framtidsintresse att ligga långt framme i omställningen. Vi har inte lagt fram något förslag om kilometerskatt; det vet ju . Det går inte att räkna på effekterna av ett förslag som regeringen inte har presenterat. Det har presenterats en utredning som regeringen valde att inte gå fram med. Men jag talar också med fordonssektorn i . Man säger att mycket av svensk leverantörskedja har slagits ut därför att man har blivit utkonkurrerad av fordon som inte uppfyller lagkrav, som inte följer de EU-direktiv som finns och som inte heller är tillräckligt miljövänliga transporter.