prot · H50973 · 2018-02-15 00:00:00 — Vi tycker att vi ska ha rekryteringskontor i kopplat till det stora antal värnpliktiga som vi vill ta in. Ert förslag baseras på ett mindre antal värnpliktiga. Sett ur ert perspektiv kan man förstå det, men ur vårt perspektiv duger det inte att fara runt med en sådan buss. Vi behöver samordna försvaret i , sa jag. Men det ska inte innebära försvarsförpliktelser, bortsett från . Sedan har det varit tidningsskriverier angående sannolikhetsbedömningar. Jag håller med fullständigt med generalmajoren – om han nu är rätt citerad i tidningen – om att politiker inte ska syssla med sannolikhetsbedömningar. Det är helt ointressant. Intressant är i stället vem som har förmågan att göra någonting mot . Har , , eller det? Ja, och det kan gå fort. De har en förmåga. Hur sannolikt det är hit och dit är fullständigt ointressant. Han har helt rätt, tycker jag. Vi kan inte heller bortse från att Försvarsmakten har en uppgift vid ett yttre hot och att i vissa fall även hjälpa polisen. Men det största hotet mot vårt sätt att leva, vår frihet och våra värderingar finns inom landets gränser. Och vad har hänt där? Vi sverigedemokrater tycker att ni har nonchalerat, egentligen struntat i, den egna befolkningen vad gäller säkerheten inom landet. Vi har parallellsamhällen och splittras. Detta är också någon form av hot. Häromkvällen kunde vi på tv höra polisen själva säga: är fullt av vilsna själar. Det verkar som att vi ska skydda folk så att de kan leva i sina bubblor. Attityderna har blivit mycket råare. Fler och fler beväpnar sig. har vapenbeslagen ökat . säger en polis upp sig. Har detta någon betydelse för säkerheten och försvaret av vårt land? Ja, vi tycker det. Det här får konsekvenser. En del politiker kallar sig naiva och skyller på att man är barnslig. Vi var lite barnsliga, så vi raserade det här och prioriterade inte den svenska befolkningen, som vi var tillsatta för att göra. Och det här fortsätter och fortsätter. Vi var lite barnsliga, men ge oss gärna förtroende igen så ska vi inte vara barnsliga längre. Som avslutning kan jag i alla fall gratulera till att de hittat sin valstrategi, nämligen en kopieringsmaskin. Det tycker vi är bra, för det innebär att vi får ut vår politik. 8 HANS (M) replik: Det är en blandad bukett som och presenterar. Låt mig sortera något bland blommor, blad och ogräs. Det är intressant att lyssna till när han nästan lite devalverande beskriver försvarsberedningen och dess arbete, där man kommit fram till den säkerhetspolitiska slutsatsen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Jag tänker inte fördjupa mig mer i det. Men ska ju hålla ett anförande här om . Han kan då utveckla sin ståndpunkt och synpunkt som ledamot av försvarsberedningen. Just nu verkar det i alla finnas två linjer representerade av i kammaren. När det gäller samverkan mellan polis och försvarsmakt tycker jag att vi utvecklar vår ståndpunkt väldigt väl i vår motion. Vi anser att man bör tillsätta en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa sin samverkan vid exempelvis terrorattentat. Samverkan mellan Försvarsmakten och polisen måste bli bättre. Det finns positiva exempel på samverkan där polisen använder Försvarsmaktens helikopterresurs. Jag tror att det är den typen av saker som skulle kunna användas. Vi är positiva till att se på hur man kan ha en fördjupad samverkan mellan försvarsmakt och polis. Jag noterar dock att har en egen reservation och att den samlade vänstern avslår vår motion. Ett Natomedlemskap skulle inte göra säkrare. Vi skulle bli mer utsatta. Därför tjänar den militära alliansfriheten oss väl. Fortsatt tillsammans med har vi denna position och kommer att stå fast vid den. Det är inte som har sagt detta, även om han andligen är en del av den tanken. Det var som sa detta i går. Då måste jag ställa en fråga till : På vilket sätt ökar säkerheten genom att vi går i ett försvarsförbund med ett land, , men avsäger oss det samarbete med 29 andra länder som ett Natomedlemskap skulle innebära? 9 (SD) replik: Var ska jag börja? Jo, jag kan börja i slutet. Vi har sagt ett antal gånger , , att vi anser att spänningarna ökar i genom att vi i praktiken gör till ett Natoinnanhav. Vi har Natoländer runt om oss. går förmodligen med i Nato om vi gör det – det vet vi inte men troligtvis. Genom att bygga upp ett eget starkt försvar, som vi vill och som har, höjer vi en tröskeleffekt. Vi kan då agera utifrån vår alliansfrihet och utgöra en avspänningsdel i vår del av . Detta är inte bara uppfattning. Det finns ju ledande kända personer som , som helt delar vår uppfattning i detta stycke, och han är förresten liberal. Att gärna vill stå på samma sida som Erdoğan får stå för er, men det är inte bara ris eller ros där. Sedan sa jag inte att vi vänder oss emot att man inte kan utesluta någonting. Jag sa att man ska sluta med sannolikhetskalkyler. Det är en väldig skillnad, , att sluta med sannolikhetskalkyler och att skriva under att man inte kan utesluta någonting. 10 HANS (M) replik: När det gäller kritiken mot försvarsberedningen och detta med sannolikhetslära låter även på den punkten som utrikesminister. Min uppmaning är att det där får väl klara ut. Ni verkar just nu inta två olika positioner, den ena företrädd av i försvarsberedningen och den andra som nu uttalar sig för. Jag vill ta upp två saker när det gäller Natodiskussionen. Det första är att man säger att som Natomedlem skulle skapa ett otryggare klimat kring . Då menar jag att man har flyttat makten, myndigheten och ansvaret för var säkerhetspolitiska beslut ska fattas från och från österut. Jag tänker inte medverka till det. Jag tänker inte öppna upp för en sådan debatt. Det andra är att hela den svenska försvarsstrategin bygger på att vi ensamma kan försöka hejda en motståndare. För att klara av detta behövs samverkan och samarbete med andra länder. Då menar jag, herr talman, att det är bra med men otillräckligt. Det är en helt annan styrka att kunna lita på de 29 länder som utgör dagens Nato. Problemet med den Natodebatt som även deltar i är att om något allvarligt skulle inträffa tror, hoppas, önskar och vill vi ha beredskap för att kunna vädja till andra att komma till vår hjälp för att vi ska kunna klara det. Men vi kan aldrig veta. Vi kan bara som Natomedlem ha vetskap om att andra kommer till vår hjälp. Jag är glad över att och är tydliga, för det visar på en väsentlig skillnad mellan det parti han representerar och det parti som jag representerar. 11 (SD) replik: Det är jag glad över. Låt mig ta det igen. Försvarsberedningen skriver att det inte kan uteslutas. Jag säger att man inte ska syssla med sannolikhetskalkyler och tala om mindre eller större sannolikhet. Att Försvarsberedningen säger att det inte kan uteslutas är fine with me, men det är meningslöst att jobba med sannolikhetskalkyler över hur sannolikt det är. Diskutera i stället förmågan! Var finns förmågan att kunna göra något i ? Ni vill inte ha en Natodebatt, men varje gång kommer det upp. Jag förstår er synpunkt, men ni har svårt att lyssna på det vi säger. Vad är skälen? Jag tänker inte upprepa det fler gånger. är mycket förtjusta i den nya chefen för . Jag tänker fråga honom vid tillfälle om han kräks när han ser partiledaren för ett av de största partierna i . Men jag väntar tills vi är i utskottet. MSB har gjort en videofilm. Här sägs: ”Som en konsekvens av desinformationskampanjen polariseras den svenska politiska arenan, och populistiska politiska krafter stärks.” visas bilder av partiledaren och . Det är en bottenlös inkompetens om man inte förstår konsekvenserna av en sådan film. har MSB tagit bort filmen, men den ligger ju kvar på nätet . Det skrivs bra om detta i tidningarna, och man kan fördjupa sig i det. kan jag inte ställa en fråga till om hur han ser på detta, men vi kanske kan återkomma till det. 12 (C): ”Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde.” Så lyder Försvarsberedningens samlade bedömning. Alla partier utom ett delar denna beskrivning från det första delbetänkandet, som kom . Vårt försämrade säkerhetsläge kräver ökat fokus på vår nationella försvarsförmåga. Viktiga steg behöver tas. Det har tagits många steg, men mer behöver göras för att långsiktigt stärka vårt försvar. Det handlar om fortsatt höjda försvarsanslag, ett svenskt Natomedlemskap och ett utvecklat civilt försvar. Totalförsvaret berör och omfattar hela samhället. Vi behöver jobba för att utveckla folkförankringen, förståelsen för hur omvärldsläget påverkar och engagemanget för vilken försvarsmakt vi ska ha i . Den fortsatta otydligheten från regeringen om säkerhetspolitik påverkar i allra högsta grad förutsättningarna för försvarspolitiken. Frågan är om man kan få en konstruktivitet som håller ihop de två viktiga perspektiven säkerhetspolitik och försvarspolitik i närtid. Vi har ett mycket sårbart utgångsläge, vilket kräver ett ledarskap som är engagerat, tydligt, insatt och kunnigt. har visat på möjliga förbättringspunkter. Uppfattningen att vi har bristande resurser, att det finns mycket att göra på materielsidan och att dimensioneringen av den svenska försvarsmakten är för liten delar nog de flesta bedömare. Kostnadsutvecklingen skenar, och en långsiktighet i försvarsekonomin är något vi på allvar bör diskutera. Vi bör också diskutera hur detta ställer sig i förhållande till vår tillväxt och hur länderna i vår omgivning väljer att prioritera försvaret. riskerar att få ett ökat förmågeglapp efter 2020, och det riskerar att bli ännu större efter 2025. Kommande försvarsbeslut, inför perioden –2025 och tiden därefter, behöver ge tydlig vägledning. Det behöver ges planeringsförutsättningar så att förberedelser och strategier kan verkställas . Det tar nämligen tid att genomföra en rejäl förstärkning av svensk försvarsförmåga. Våra baltiska grannländer har tagit viktiga beslut för att öka sina nationella utgifter och för att öka försvarets andel av den samlade bnp:n. De har gått från till . Här har vi en hel del att förhålla oss till. har medverkat till tre försvarsuppgörelser. Vi ser att mer behöver göras, och i pågående försvarsberedning eftersträvar vi att målsättningen åtminstone ska landa på det nordiska snittet, av bnp. Vi talar om en betydande förstärkning på minst 80 miljarder i nästa försvarsbeslut. Samtliga krigsförband behöver öka sin krigsduglighet, och mobiliseringsförmågan i hela organisationen vid höjd beredskap måste stärkas. Vi behöver tänka i ett hela-landet-perspektiv. Vilka utbildningsområden behöver vi prioritera? Hur kan det variera från område till område där det finns militär verksamhet? Hur ser förmågan att flytta sig inom landet och till våra grannländer ut? Med högre försvarsanslag och ett svenskt Natomedlemskap tar ansvar för att förbättra samlade försvarsförmåga och för att stå emot hoten i vårt närområde. Vi står bakom det långsiktiga målet om av bnp, och vi värnar den transatlantiska länken. Vi vill även se en utvecklad förbandsstruktur, och därför föreslår vi i dagens betänkande att det ska genomföras en utredning om ytterligare regementsbildningar på strategiskt viktiga platser. Det handlar om den arktiska miljön i norr, om vinterförmåga och om förutsättningarna för alla förband att kunna hantera olika klimat. Det handlar också om och mittersta där förutsättningarna är utvecklingsbara vad gäller närvaro och försvarsverksamhet. är för att bygger säkerhet tillsammans med andra länder och att våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten utvecklas, inte minst i ett nordiskt perspektiv men också med Nato. Vi ser att mer behöver göras. Det är viktigt att stärka det nordiska samarbetet och hitta gemensamma lösningar, inte bara med utan med alla nordiska länder och , för att vårt närområde ska bli starkare. Det är först när alla nordiska länder är medlemmar i som den fulla potentialen i ett nordiskt försvarssamarbete förverkligas. Först då kan vi bedriva gemensam försvarsplanering. Jag hoppas att också de partier som står utanför strävan att nå ett svenskt medlemskap i ska inse detta. Det är bra och viktigt att fördjupa samarbetet med . Det gäller både i fredstid och bortom fredstid. Men en bilateral allians kan inte avskräcka en större och aggressiv fiende och kan aldrig ersätta ett svenskt Natomedlemskap. Vår gemensamma utmaning runt innebär att vi behöver arbeta mycket mer tillsammans. Det handlar om att öva hur vi ska kunna ge de baltiska länderna hjälp och ta emot hjälp från dem, hur vi ska utveckla den säkerhetspolitiska dialogen och hur den civila beredskapen ska hitta system och processer som tangerar varandra och går ihop. I det nya säkerhetsläge vi lever med hotas och ifrågasätts den europeiska säkerhetsordningen. Många aktiviteter genomförs mot vårt land och mot övriga europeiska länder för att spä på misstroendet. Så här långt har dagens debatt visat exempel på partier i riksdag som inte sträcker sig framåt i en positiv anda utan snarare svartmålar och beskriver utvecklingen destruktivt. Det finns mycket som innebär en positiv utveckling i , men måste vi se allvarligt på de händelser som är negativa. Att vi har en försvarsöverenskommelse som är konstruktiv och bred är oerhört viktigt när det handlar om svensk försvarspolitik. Ett svenskt medlemskap i är ett sätt att visa solidaritet med våra baltiska vänner, våra östra grannar och resten av . Vi har mycket att vinna på detta när det gäller att få trovärdighet i vårt område. Inte minst skulle det vara konfliktavhållande i . Vi skulle kunna se längre framåt i tiden och bygga vänskapliga band med fler länder, också när det handlar om att utveckla en gemensam försvarspolitik. Jag yrkar bifall till vår reservation 6 och ställer mig bakom reservationerna 3, 7 och 11. Jag önskar att denna debatt bidrar till att på allvar och i närtid tar viktiga steg för att lägga grunden för en ordentlig förmågeutveckling för det svenska försvaret. 13 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 10. har redan tidigare välkomnat att inriktningen hos det svenska försvaret ändrats från formen av ett insatsförsvar till ett territoriellt försvar. I betänkandet understryker utskottet att det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. anser att det finns ett behov av att stärka totalförsvaret, särskilt det civila försvaret. värnar den militära alliansfriheten – en alliansfrihet som tjänat oss väl och som inneburit att sluppit krig under . En trovärdig militär alliansfrihet kräver att vi har ett svenskt försvar med stark folklig förankring. Vi vill se ett försvar som har kapacitet såväl att upprätthålla kontroll över svenskt territorium som att möta de olika säkerhetshot vi står inför och kunna bidra i internationella insatser för att värna fred och säkerhet. För är det därför centralt att fokus ska ligga på att stärka förbandsverksamheten, inte på dyra skrytprojekt. Därför har vi sagt nej till JAS-plan, och därför kritiserar vi affärer som inköpet av . Vi välkomnar Försvarsberedningens första delrapport , som lämnar en rad förslag på hur det civila försvaret kan stärkas inom en mängd områden som hör ihop med det civila försvaret. Det innebär bland annat tydligare ansvars- och ledningsförhållanden, stärkt befolkningsskydd, förbättrad sjukvård och informations- och cybersäkerhet samt en ökad beredskap inom livsmedels- och energiförsörjningen, som är nödvändiga åtgärder för att stärka vår beredskap i händelse av krig eller kris. Vi hade dock gärna sett att ett större fokus lagts på krishantering, till exempel i samband med en naturkatastrof till följd av klimatförändringarna, något vi upplever som ett mer överhängande hot. Jag delar dock inte beredningens säkerhetspolitiska analys att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Jag anser att den beskrivningen saknar grund och vill i stället behålla den tidigare formuleringen att ett militärt angrepp mot är fortsatt osannolikt. Att trissa upp hotbilden utan att någon egentlig analys har gjorts är minst sagt anmärkningsvärt och skapar enbart onödig oro och rädsla. Jag kommer att övergå till att tala om reservation 10, som handlar om EU:s militarisering. har tyvärr sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella militära insatser vi deltar i. bildades Europeiska försvarsbyrån, . Byråns syfte är att utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbetet om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling. växer, och har anställd personal på plats. Vi ser som en del i den ökade militariseringen av EU – en utveckling vi anser är olycklig. Deltagandet i Pesco innebär ytterligare ett steg i samma riktning. Ett deltagande i Pesco innebär en rad åtaganden som rör viktiga försvars- och säkerhetspolitiska områden. Det handlar bland annat om investeringar i försvarsmateriel, om att ge stöd till gemensamma EU-insatser och om att bidra till EU:s stridsgrupper, snabbare militär rörlighet mellan länderna samt genomförande av stridsgruppsövningar. Både och har en tydlig inriktning där målet är att bygga en tätare försvarsunion inom EU. Regeringen motiverar ett svenskt deltagande med komplexa säkerhetspolitiska utmaningar i . Men utvecklingen av en alltmer militariserad union bidrar snarare till ökad upprustning och oro än till minskade spänningar. Att samarbeta med andra länder och organisationer är nödvändigt. Arbetet i är naturligtvis centralt i detta arbete. skulle även kunna utveckla samarbetet i , . Det är en av världens största och bredaste regionala säkerhetsorganisationer, med 57 deltagande stater. Där ingår, förutom de europeiska länderna, även , , och de forna i och . Ett ökat nordiskt samarbete är både viktigt och efterfrågat. ser goda möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, i synnerhet , på en rad områden inom försvarspolitiken. Det skulle kunna innebära att vi stärker effektiviteten och förmågan inom både det civila och militära försvaret. Det nordiska samarbetet ska inte ersätta svensk förmåga, utan de ska komplettera varandra. Att flera av de nordiska länderna är medlemmar i komplicerar naturligtvis ett nordiskt försvarssamarbete. Det är därför av vikt att hitta former för ett ökat samarbete utan att det för oss närmare Nato. ska stå upp för militär alliansfrihet på allvar och upphöra med alla närmanden till Nato, som enbart bidrar till att urholka trovärdigheten för vår militära alliansfrihet. Ett svenskt Natomedlemskap eller för den delen ytterligare närmanden skulle vara ett stort säkerhetspolitiskt misstag och i stället bidra till att öka spänningen i vårt närområde. skulle knytas till en kärnvapenallians och kunna tvingas in i oönskade krig och konflikter. Den militära alliansfriheten är en förutsättning för att ska kunna föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning och bidrar också tydligt till att vi kan värna vårt lands säkerhet. 14 (KD): Vi debatterar försvarspolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till motion 3829 yrkande 4 under punkt 1 och till reservation 11 om försvarslogistik. Det har tidigare i debatten citerats från den säkerhetspolitiska rapport som Försvarsberedningen lämnade . Där finns en formulering om att ett angrepp mot inte kan uteslutas. Den var sju partier överens om. Detta är något som vi måste ta höjd för, och jag tänkte i mitt anförande berätta vad vi kan göra på kort sikt och på . När vi talar om försvarspolitik måste vi först titta lite på vilket omvärldsläge vi befinner oss i. Det är ett allt tuffare säkerhetspolitiskt läge. Låt mig påminna om några saker. Vi har annektering av 2014, och fortfarande – medan vi befinner oss här i kammaren – pågår ett krig i . Vi har de systematiska påverkansoperationer mot de baltiska staterna som håller på med. Vi har en närmast hysterisk upprustning från rysk sida, om man satsar nu av bnp. Kortfattat kan man säga att omvärlden är oroligare och farligare än på mycket längre. Tittar man på läget för är ett odelbart operationsområde i händelse av konflikt. Det har tydliggjorts , bland annat av som gjorde den säkerhetspolitiska utredningen . Blir det en kris eller i värsta fall ett krig kommer från dag ett att dras in i det. Det måste vi förstå. Till det lägger vi de nya hoten som terrorism, organiserad brottslighet och cyberangrepp där attackeras. Det är 10 000 cyberangrepp från utländsk makt där vi har alldeles för dåligt skydd. Det finns en lång rad utmaningar. Vad gäller det sistnämnda skulle vi behöva ha en cybersäkerhetsmyndighet. Det krävs ett totalförsvar, militärt och civilt, som försvarar oss. Det är två sidor av samma mynt. Försvar är något som man relativt lätt kan stänga ned, men det tar tid att bygga upp. Vi ser att den försvarsmakt vi har är alldeles för liten. Vi gör fantastiska insatser. Men den är för liten för att försvara ett så stort land som . Vi är det näst största landet efter , men vi har en alldeles för liten försvarsmakt. Det har tagit tid att montera ned den. När vi nu ser vi ett hot mot för överskådlig framtid finns det en nivå som vi behöver komma upp till. Det är som jag och ser det något slags miniminivå. Lite grovt räknat , ungefär , ser vi framför oss att vi behöver en fördubbling av armén. Vi skulle behöva ha brigader i Revinge, , , och . Vi skulle behöva ha speciella försvar av och . Vi skulle behöva ha en fördubbling av antalet stridsfartyg, ett fördubblat antal ubåtar och en marinbas på . kan vi försvara på ett ställe, exempelvis vid ett angrepp i . Men den som vill oss illa kommer att försöka stoppa förnödenheterna på . Då måste vi ha en flotta och möjlighet att kunna försvara oss även där. Flygvapnet bör bibehållas med minst 100 flygplan. Antalet basförband behöver tredubblas. Det kan vi göra genom att antalet värnpliktiga ökar från dagens 4 000–5 000 till 10 000–12 000. Det är också viktigt att påpeka att vi behöver öka försvarsanslagen. De ligger på . Tittar vi på vår omvärld, som föregående talare var inne på, ligger de på helt andra nivåer. I är de uppe på och i likaså. I har de fattat beslut att successivt gå upp. I behöver vi stegvis göra samma sak. Om vi ska kunna betala räkningarna och bygga upp ett försvar av den storleken krävs det långsiktighet. Vi behöver också lägga till de pengar som krävs. Vi bygger säkerhet tillsammans. Vi har ett nära samarbete med Nato. Det är bra, men det räcker inte. Vi har ett samarbete med . Det är bra, men det räcker inte. Vi behöver bli en fullvärdig medlem av Nato. Det som händer om skulle bli medlem av Nato är att vi på riktigt skulle kunna samöva. Vi skulle kunna ha försvarsplanering och planera för en kris eller ett krig. Det är mycket bättre att förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. Det var därför som var så tydlig med att ett svenskt Natomedlemskap skulle vara konfliktavhållande. Det skulle minska risken för konflikter, och det skulle bli mer förutsägbart. Därför är det så bekymmersamt när vi i går i den utrikespolitiska debatten hörde att utrikesminister undrade hur det stod till med Nato, garantierna och sa att man kanske ska diskutera Natokretsen. Det var häpnadsväckande uttalanden. har ett nära samarbete. Vi vet också att egen försvarsförmåga inte räcker. Det har varit en dubbelmoral i där vi tror att Nato ska kunna hjälpa oss. Är vi inte medlemmar i finns inga garantier. Därför är det bekymmersamt med uttalanden i går.