prot · H50996 · 2018-04-12 00:00:00 — brukar säga att alla inte ska eller vill bli akademiker. Han har helt rätt. Jag håller helt med honom – alla ska inte bli akademiker, i alla fall inte om de inte vill. Men det är just det: om de inte vill. De ska ha möjlighet till det, även efter det att de har slutat gymnasiet. De ska ha möjligheten och inträdesbiljetten, och sedan kan de välja bort det. Det är det som är riktig valfrihet, vilket jag trodde att Alliansen stod för – frihet att välja eller välja bort. När du har slutat gymnasiet och bildat familj är det dock skitjobbigt – ursäkta ordet – att börja läsa igen. Min äldsta son gjorde faktiskt det, och han fick försaka ganska mycket när det gällde familj under de år han läste extra för att plugga in högskolebehörigheten. Det är därför det är så viktigt att man redan från början har med sig högskolebehörigheten om man inte aktivt väljer att ta bort den. Den möjligheten ska man dock ha, enligt regeringens förslag, och det är det vi menar är valfrihet. Det verkar som att det Alliansen vill göra är att avskaffa valfriheten. 121 (M) replik: Alliansen har aldrig någonsin föreslagit att valfriheten ska avskaffas, utan Alliansen har föreslagit att man ska ha precis den rätt du hänvisar till, : att välja eller välja bort. Sedan kan du så att säga köra en semantisk diskussion hur länge du vill kring det, men det är de facto så att ingen av oss vill göra det obligatoriskt. De facto är det så att alla av oss vill se till att eleverna har den möjligheten, inte bara teoretiskt utan också i praktiken. Så nog finns det utrymme för dialog, men det förutsätter i så fall att regeringen slutar att medvetet missförstå Alliansen och våra förslag. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Yrkesprogrammen har tappat i attraktivitet , inte bara i utan även i resten av västvärlden. Denna trend har fortsatt även den senaste perioden, trots att alliansregeringen gjorde insatser som vi upplevde skulle höja attraktiviteten. Klagomålen mot yrkesprogrammen går ut på att de ofta är för tunga akademiskt och att de har för dålig anknytning till arbetsmarknaden. Detta gör att eleverna upplever att de inte är värdefulla, framför allt eftersom de tar väldigt mycket energi och tid samt har lägre status än studieförberedande program. Det förslag som regeringen har lagt fram innebär att yrkesprogrammen per tvång ska utökas till 2 800 poäng, vilket betyder att ett yrkesprogram per automatik blir längre än ett studieförberedande program. Eleverna sitter hemma vid köksbordet och funderar på vad de ska välja, och när vi vet att yrkesprogrammen har problem med sin attraktivitet säger alltså regeringen att vi ska göra det svårare att gå på yrkesprogrammen. Det ska ta att gå på yrkesprogrammen – eleverna där ska läsa fler kurser än de som går på de studieförberedande programmen. Tror regeringen på fullaste allvar att detta kommer att göra yrkesprogrammen mer attraktiva? När frågan om vad som händer med de elever som väljer bort friheten att ha högskolebehörighet riktas till ansvarig minister svarar ministern att dessa elever väl får ha håltimmar, mycket väl medveten om att det inte finns någonting som leder till så många avhopp som håltimmar. 122 (MP) replik: Jag tycker ändå att det låter på som att det skulle finnas en grund för att samtala om dessa frågor och om hur man hittar lösningar där man kan mötas någonstans. Vi talar båda om valfrihet. Båda säger att han står för valfrihet. Vi kan diskutera om man ska välja från eller välja till – det rör det semantiska – men det borde gå att hitta en lösning. Sedan kanske man måste diskutera om man ska hitta speciallösningar för de elever som väljer bort. Jag kan inte uttala mig för ansvarig minister, men jag kan säga att jag tycker att det vore intressant att föra detta samtal. 123 (SD): har redan yrkat bifall till våra reservationer, och jag yrkar bifall till desamma. Först vill jag göra en reflektion över det som har kommit upp i de två senaste anförandena om pornografi i skolan. är självklart helt emot pornografi i skolan, men vi tror inte på idén med ett nationellt porrfilter, som det har talats om. Det fungerar inte tekniskt, och det fungerar bara delvis. Eleverna kan komma runt detta porrfilter, och dessutom har de egna mobiler i dagens skola. Vi måste lita på lärarna. Vi måste helt enkelt lita på att lärarna klarar av jobbet att se till vad eleverna sysslar med på skoltid och på raster. Det finns nog ingen annan väg att gå. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag är personligen lite förvånad över att många är jättemycket emot pornografi i skolan medan de inte har någonting emot att det målas porr på en hel husvägg på . Där går det förbi såväl skolklasser som barn- och dagisgrupper. Lite reflektion, tack! I övrigt tänkte jag bara ta upp ett par saker i mitt anförande, men de är viktiga. Jag börjar med religiösa friskolor. Först vill jag säga att jag välkomnar att Socialdemokraterna till slut har vaknat i denna fråga. SD vill dock, till skillnad från Socialdemokraterna, stoppa all nyetablering av religiösa friskolor. Socialdemokraterna vill, om jag har förstått saken rätt, skruva i regelverket kring skolorna. Det ska då gälla alla skolor, även befintliga skolor som fungerar mycket bra. Det finns ju ingen anledning att försvåra för de skolor som fungerar utmärkt och kanske tillhör de bästa i landet. Det är ju så att både de bästa och de sämsta skolorna förmodligen är religiösa friskolor. Medierna har uppmärksammat missförhållanden i religiösa skolor, och man får noga säga att detta har skett med viss regelbundenhet. Det senast uppmärksammade fallet var al-Azhar i , där personalen delade upp pojkar och flickor när de gick på skolbussen. Skolinspektionen hade året innan detta uppmärksammades gett skolan godkänt. Kan vi lita på Skolinspektionen längre, eller hur ska vi tolka detta? Detta uppmärksammades ju dessutom av allmänheten. Om nu allmänheten kan upptäcka sådana här oegentligheter utanför skolans väggar, vad sker då innanför skolans väggar? Situationen är nu sådan att vi säger stopp för nyetableringar av religiösa friskolor. Det här är ett stopp som om det vunnit majoritet i självklart skulle kunna kringgås, men vi måste ju börja någonstans. Vi har ett ansvar för att skollagen följs och för att elever inte blir indoktrinerade på skoltid. Vad som sker inom hemmets väggar har vi inte med att göra. Detta är ju dock en till skattefinansierad verksamhet, och det här kan vi inte tillåta. Vi har ju redan tidigare väckt motioner om att religiösa friskolor måste kontrolleras hårdare, vilket exemplet med al-Azhar tydligt visar. Vi har också väckt en motion om att stater utanför inte ska få finansiera skolor eller skolverksamhet i . Vi tror inte att någon skänker bort pengar utan att få något tillbaka, och vad är det då man vill få tillbaka? Ett förslag som ligger mig varmt om hjärtat är att utbilda skolpersonal i hedersproblematik. Skolan är ju självklart den instans som kan upptäcka om någon flicka eller pojke blir utsatt för hedersförtryck. De som kan hjälpa till och försöka att uppmärksamma om någon blir utsatt är klasslärarna och övrig skolpersonal. Enligt mitt förmenande ska vi självfallet erbjuda dem en utbildning rörande hedersförtryck så att de kan se tecken på detta. Det kanske inte behöver ske på alla skolor i alla områden i vårt avlånga land, utan det är mer aktuellt i vissa områden. Det är också en kostnadsfråga och en resursfråga. upplever jag att politiker tävlar i att fördöma hedersförtryck. Om det händer något katastrofalt med en flicka eller pojke träder politiker fram, och välviljan känner inga gränser. Men vi måste handla innan det händer någonting, inte efter att det har hänt någonting. Det har ju redan hänt saker. Varför har resultat fallit i och andra undersökningar? Det finns sannolikt flera orsaker, men jag menar – och det är flera andra som har tagit upp det här – att den tyngsta orsaken är bristen på studiero och trygghet i klassrummet. Studieron i klassrummet är också den största skillnaden mellan den skola som jag gick i och skolorna vi har i många utsatta områden. Många ambitiösa elever i utsatta områden blir berövade en chans att få en bra skolgång och bra betyg på grund av en störig klassrumsmiljö. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag har tagit upp detta med klassrumsmiljön tidigare, som den minnesgode vet. Men jag har precis läst den bok jag nu håller upp, Kunskapssynen och pedagogiken. Den handlar om forskning. Hjärnforskaren har skrivit ett jättebra avsnitt där han utförligt beskriver hur våra hjärnor sedan tusentals år har programmerats genom evolutionen till att i första hand prioritera överlevnad. Allt annat blir nedprioriterat om en människa känner sig hotad eller otrygg. Det är historiskt detta som hjälpt oss att överleva genom alla årtusenden. Samma överlevnadsfunktion kopplas på för elever som känner sig otrygga eller till och med hotade i ett klassrum. Vad gör elevens hjärna om den upplever otrygghet i sin omgivning? Självklart kopplas den om till det system som har hjälpt oss att överleva genom alla årtusenden. Överlevnad kommer först, inlärning kommer långt ned. Många elever kan inte lära sig något om de inte har en lugn och trygg klassrumsmiljö, hur gärna de än vill. har några förslag för att skapa en lugn klassrumsmiljö, bland annat jourklasser och mer ledarskapsutbildning i lärarutbildningen. tog också upp några förslag i sitt anförande. Jag vet inte om ni kommer ihåg den hearing vi hade i förstakammarsalen . Där talades det om hur viktigt det är att lärarna har förmåga att skapa lugn i klassrummen. Vid samma hearing påpekades också hur viktigt det är med tillräcklig ledarskapsförmåga hos lärarkåren. Det räcker självklart inte med bara de här förslagen, utan vi måste genomföra en rad reformer för att återställa en bra studiemiljö i våra klassrum, och tog upp några av dem. Jag tror att vi måste börja nu om inte en massa elever, speciellt i våra utsatta områden, ska gå förlorade i utbildningssystemet, för det är i våra utsatta områden som problemen är akuta. I detta anförande instämde (SD). 124 (C): Jag brukar vanligtvis inte delta i utbildningsutskottets intressanta debatter. Men jag är en av de motionärer från som står bakom motion 3466 Hindra pornografi i miljöer med barn och unga. För att vara en enskild motion har vårt förslag rönt stor uppmärksamhet. Främst gäller det kravet på att det i förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, oavsett huvudman, ska finnas ett verktyg på de datorer och nätverk som används i undervisningen att användas så att pornografiskt material därifrån inte kan laddas ned. Utöver detta vill vi främja tekniska lösningar som hindrar åtkomsten till pornografi för barn och unga i skolan och ge myndigheter i uppdrag att främja en diskussion om pornografi i sex- och samlevnadsundervisningen. Det är två tydliga läger som har uppmärksammat detta, dels de som tycker att ett sådant filter borde vara självklart och som närmast är förvånade över att det inte redan finns och används, dels de som menar att det inte behövs och felaktigt påstår att det inte existerar några sådana tekniska lösningar över huvud taget och att det dessutom är tekniskt omöjligt att utveckla sådana. Den tidigare talaren var ju inne på den linjen och hade ingen tilltro till tekniken över huvud taget. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Jag är förvånad över att detta vållar en så het debatt och att motståndet är så hårt inriktat på teknikfrågor. Det är en relativisering av saken mot en forskning och evidens som belägger att våldsamma porrskildringar kan vara skadligt för barn. Det är klart att det kan vara. har ju de flesta av partiledarna varit mycket tydliga med att de stöder vårt förslag. Därmed borde det redan nu i riksdag finnas ett stöd för det. Hur det blir med den saken får vi se när det blir dags att votera. Ledamöterna har ju fått lite betänketid, herr talman. Frågan vi väckte i vår motion tog en ny vändning , då metoo ställde frågor om mäns beteenden mot kvinnor och deras omvittnade utsatthet för sexuella övergrepp redan tidigt i åldrarna. Uppropet tystiklassen samlade 200 vittnesmål om övergrepp, trakasserier och sexism från skolkamrater och lärare redan i mycket låga åldrar. Jag tror också att de senaste veckornas uppmärksamhet kring de stora nätoperatörernas ansvar och agerande har väckt nya frågor om vad som finns att ladda ned på nätet och syftena med att de finns där möjliga att sprida. låter jag som en värdekonservativ moralpredikant, något som jag inte är. Jag är man och har varit intresserad av porr, om än långt innan den blev tillgänglig via digitala kanaler. Det är inte så att jag ogillar allt jag ser. Däremot har jag blivit varse under vilka omständigheter de så kallade skådespelarna agerar och vad de utsätts för såväl ekonomiskt som fysiskt, psykiskt och medicinskt för att orka agera i sådana produktioner. Man ska heller inte jämföra 70-talets gladporr av varierande kvalitet eller herrtidningarnas mittuppslag med det som är åtkomligt genom att bara skriva in sökordet ”porn” i Googles sökmotor. Jag betecknar mig själv som liberal, vilket innebär att jag tycker att även material som kan ifrågasättas moraliskt och etiskt ska vara tillgängligt för den som vill se det. Men det innebär också att det ska vara fritt och möjligt för den som inte vill se det att få det blockerat. Framför allt ska personer som är omyndiga, barn, kunna hindras från att se sådant som de inte kan förstå och inte är mogna för. Jag yrkar bifall till reservation 27 i UbU18 och även till reservation 24 i UbU20, så är det gjort. Huruvida det är lämpligt att unga tidigt i åldrarna bevittnar grov pornografi kan man såklart ha olika åsikter om. Det som har blivit tydligt nu är hur det påverkar deras attityder och beteenden och att beroendet av pornografi grundläggs i mycket låga åldrar. Konsumtion av porr sänker trösklarna för vad man upplever som upphetsande och ökar kraven hos tjejer på vad de ska behöva ställa upp på och utstå i en sexuell relation med en kille. På akutmottagningen för våldtagna på dubblerades antalet sökande under , och det totala antalet sökande för våldtäkt ökade . Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Allt fler unga flickor uppger att de har blivit utsatta för våldtäkt och sexualiserat våld. Enligt Brottsförebyggande rådets trygghetsunderökning har andelen unga som utsatts för sexualbrott dubblerats . Detta är såklart siffror som föranleder en särskild debatt. Bakom varje procentsats finns också ett stort antal flickor, enskilda tjejer, som har fått fysiska och psykiska men från ett övergrepp som begåtts av en pojke som är känd eller okänd för dem. I är medelåldern för pojkar att se porr . Forskning visar att ju tidigare det sker, desto svårare blir det för dem att känna intimitet, ha en empatisk inställning och kunna tycka synd om en ung kvinna som har blivit utsatt för sexuellt våld eller våldtäkt. Porren bidrar också till att flickor ser sig själva som passiva mottagare i sexuella relationer och ser det som sin uppgift att ställa upp på oralt eller analt sex och bli slagna och utnyttjade utan någon förväntan att de själva ska få känna någon njutning och glädje av sex. Hjälper det då att installera porrfilter i skolorna? Ja, vi vet att av skolorna har ett filter av något slag, medan resten av skolorna saknar det helt. Många invänder att det för den som vill och kan är enkelt att ta sig förbi brandväggarna och koppla ned programvaran som skannar av inflödet av data. Ja, så kan det kanske vara. Just därför krävs det både en teknisk utveckling och en diskussion i skolorna, kombinerat med en uppmärksamhet på vad eleverna använder sina datorer och läsplattor till. menar att det bästa inte får bli det godas fiende och att ett filter är bättre än ingenting alls. Det är också värt att tänka på vad det betyder att hindra elever eller till och med förskolebarn att oavsiktligt utsättas för något som äldre elever eller personal sökt upp och som kanske bara är ett musklick bort för det barn som sedan sätter sig vid datorn. i har fattat beslut om porrfria skolor, och det har där i bred enighet tillsatts en utredning om porrens inverkan på barns och ungas hälsa. Jag har svårt att tro att förhållanden skiljer sig åt, så vi kan följa vårt grannland där. Den som har tagit del av böcker i ämnet, exempelvis Visuell Drog, och som följer #porrfribarndom får veta att det sexualiserade våldet på nätet påverkar både flickor och pojkar på ett sådant sätt att det tar mycket för dem att få en normal syn på sex och samlevnad, där de kan känna en ömsesidighet och njuta tillsammans. Det bidrar till att förstärka traditionella könsmönster och flytta oss århundraden tillbaka i vår syn på sex, jämställdhet och rättigheter för hbtq-personer. Det som kan rösta för här är ett första men viktigt steg som gör att alla skolor, även de som inte vill, tvingas att göra något för att skydda barnen. Jag tycker att det är värt att ta risken att inte följa en förlegad partilinje och hur det brukar gå till, utan i stället följa sin partiledare i de här frågorna och bifalla reservation 27 i betänkande UbU18. anförande kan man tolka som en ursäkt eller ett försvarstal för något som man borde ha gjort men inte har gjort. Ånger och skam är det första jag tänker på. Och det som enligt pågår är ju bara prat, ingen konkret handling. Hur det brukar vara, praxis, är inte samma sak som formalia. Det finns inget hinder mot att följa sitt hjärta eller sin politiska övertygelse vid omröstningen . 125 (KD): Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Det är en bred skoldebatt vi har med fyra betänkanden samlade i en debatt. Jag hoppar in som ersättare för som är vår representant i utbildningsutskottet men som har fått förhinder. Det är begränsat med tid, så jag ska göra några nedslag i dessa fyra betänkanden. Jag tänkte börja i en av de allra viktigaste faktorerna för elevernas studieresultat, nämligen lärarna. För att säkra en hög kvalitet på lärarna måste läraryrket göras mer attraktivt så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed bättre förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat. För att skolan ska kunna leverera höga kunskapsresultat och hålla en hög likvärdighet krävs både att de erfarna lärarna vill stanna kvar och utveckla yrket och att lärarutbildningen anses attraktiv bland studenterna. En åtgärd som krävs för att göra yrket mer attraktivt är att erbjuda kvalitativ fortbildning som har stöd i forskning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning som är finansierad med offentliga medel men där det inte finns vetenskapligt stöd för fortbildningen, vilket i värsta fall kan påverka undervisningens kvalitet negativt. Skolans offentligfinansierade fortbildning måste granskas bättre så att den garanterat bygger på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. tycker att de professionsprogram som det nu arbetas med ser lovande ut vad gäller att styra upp fortbildningen för lärare. Det är också viktigt att lärare har goda utvecklingsmöjligheter och att de duktigaste lärarna kan premieras lönemässigt. Genom karriärlärarreformen inrättades förstelärare som ett nytt karriärsteg för lärare som statsbidrag infördes för skolor som inrättade tjänster för förstelärare och lektorer. har denna reform utvärderats, och det har visat sig att skolhuvudmännen har infört system som i stor utsträckning varierar när det gäller kriterier för tillsättning, precisering av arbetsuppgifter och varaktigheten i utnämnandet till förstelärare. Det saknas enhetliga kriterier för vem som får bli förstelärare, och oklarheter på denna punkt orsakar, ganska förståeligt, missnöje ute på arbetsplatserna. anser därför att staten behöver ta ett tydligare grepp för att anpassa karriärlärarreformen till den mångfald av huvudmän som finns inom skolsystemet. Det är rimligt att huvudmännen fortsätter att ansvara för tillsättningen av förstelärare. Men för förstelärare liksom för lektorer bör staten utforma kriterierna och processen för tillsättning och precisera och fastställa vilka arbetsuppgifter som ska innefattas i anställningen och med vilken varaktighet tjänsten inrättas. gjordes en utvärdering av de metoder som skolorna använder för att motverka mobbning. Dessvärre visade det sig då att inget program höll måttet och att en del program till och med kunde ha motsatt effekt. vill därför att en uppföljning görs av den nu utvärderingen och att man arbetar fram rekommendationer till skolhuvudmännen om vilka program som kan användas mot mobbning. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Därutöver bör alla metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet sluta användas. Skolan ska självklart vara en trygg och säker plats för våra barn och ungdomar där det råder nolltolerans not kränkningar av alla slag. Avslutningsvis: står bakom alla sina reservationer i de fyra betänkandena, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 19 i UbU19 och reservation 16 i UbU20. 126 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 27 i UbU18 av med flera. Ett av fem barn kommer att bli utsatt för sexuella övergrepp före 18‑årsdagen, och den offentliga plats där flest flickor utsätts för sexuella trakasserier är skolan. Pornografikonsumtion gör den manliga konsumenten mer sexuellt aggressiv och skapar attityder som främjar eller trivialiserar våld mot kvinnor. Barns porrkonsumtion är ett eskalerande samhällsproblem. Ju tidigare pojkar konsumerar porr, desto svårare blir det för dem att känna intimitet, och de lär in en osund koppling mellan våld och sex och förmågan att bygga hållbara relationer. av landets kommuner saknar fortfarande skyddsverktyg på datorer och nätverk i skolorna så att pornografiskt material filtreras bort. Därför kräver föräldrauppropet under hashtaggen #porrfribarndom med 27 500 namnunderskrifter en ny lag som begränsar närvaron av porr i förskola och skola. Jag vill ge en stor eloge till och i hashtaggen #porrfribarndom för deras insatser och önskar dem inte bara lycka till, utan vi kämpar tillsammans för barnens skull. Det finns 1,2 miljoner familjer i med barn . Även barnen har gett uttryck för att de inte vill ha det här på skolorna. när vi alla vet efter hashtaggen #tystiklassen och en rad rapporter att dagens våldsamma nätpornografi är skadlig för barns hälsa, borde vi då inte börja arbeta förebyggande med något så grundläggande som porrfria arbetsmiljöer för barn och unga i förskola och skola? Det är väl det minsta vi kan göra. Som riksdagsledamot, lärare, pappa och farfar vill jag lyfta upp det här, och jag gör det tillsammans med mitt parti i en lite ovanlig åtgärd. Vi kommer vid voteringen i att stödja den enskilda reservationen av med flera. Sådana reservationer brukar röstas ned, men i denna kräver man att pornografiskt material filtreras bort i förskolor och skolor. Andra partier får tala för sig. Min förhoppning är att samtliga partier oavkortat ansluter sig så att vi får en majoritet i och därmed ger ett uppdrag till regeringen att vidta åtgärder. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Vad gör regeringen egentligen? Jag hade en debatt med justitieministern i kammaren. Han hänvisade till att det inte var en statlig fråga. Det är, menar jag, ett sätt att slå ifrån sig ett ansvar som gäller våra barn. Jag tror att alla egentligen känner likadant inför detta, men den politiska viljan och energin saknas hos regeringen och hos ett antal av partierna i riksdag.