prot · H509117 · 2018-05-23 00:00:00 — De införs nu i alla hamnar med person- och lastbilstrafik. Jag kommer ihåg vad som hände under den förra regeringens tid. stod här i talarstolen och sa: Ja, ja, det var nog bra med det där försöket. Men var det över, och skulle det inte bli något mer av det. Så betraktade den förra regeringen alkobommarna; det var ungefär som att släpa katten baklänges när vi talade om alkobommar. Visst, det var ett bra försök som genomfördes i . Men sedan blev det inget mer. Därför är det bra att man nu har uppmärksammat detta från Alliansens sida. Speciellt talade mycket om alkobommar i sitt anförande. Det är bra. mår bra av att vara i opposition. Då kan han till och med komma på bra förslag, som exempelvis alkobommar. har som ett av de sista länderna i förbjudit att man pratar i handhållen mobiltelefon och att man sms:ar, facebookar och allt vad man nu kan göra med en modern mobiltelefon som man kör bil, lastbil eller buss. Även här mötte vi ett stort motstånd under den förra mandatperioden. Det sas att det var teknikfientligt. Många klassiska uttalanden från denna talarstol gjordes från framför allt en av företrädare i debatten. Men är detta genomfört, och många, inte minst Motormännen, tackar oss för reformen. Vi har förenklat bestämmelserna för bärgning av långa fordon. Det underlättar mycket för åkeri- och bussnäringen när olyckan har varit framme. Vi har infört bestämmelser om vinterdäck på hela ekipaget för lastbilar, både svenska och utländska, vilket är viktigt att komma ihåg, när det råder vinterväglag. Det är egentligen obegripligt att vi inte haft det tidigare, men så har det varit. Kom dock ihåg vilken strid vi fick ta med den förra regeringen också här bara för att genomföra detta på drivaxel! Det var en lång argumentation vi fick ha på området. Vi har infört bestämmelser om tyngre lastbilar. Först gällde det och sedan . Det görs ibland ett stort nummer av att det är en ganska begränsad del av vägnätet som man får köra på. Vi har haft hos oss i trafikutskottet, och vi såg då att de har lättat upp detta betydligt. Det är alltså betydligt många fler mil väg nu än det var i det första förslaget. Och riktningen är klar och tydlig: Hela vägnätet ska inom ett antal års tid upplåtas. Det hela kommer alltså att utökas betydligt. Jag vill säga två saker om detta. För det första: Om nu detta var en så angelägen fråga för Alliansen som man har framfört – varför gjordes då inget ? Det hände ju ingenting när det gäller längre och tyngre fordon. Alla utredningar fanns på plats redan då. Försöket med ETT-fordon mellan och har gjorts. Det fick man till och med förlängt, och man var tvungen att investera i en ny bil för att kunna fortsätta med försöket. Alla andra försök var gjorda, men ingenting hände. För det andra: Jag tror att man insåg att om man genomförde detta var man tvungen att satsa väldigt mycket mer pengar på vägar, och då var man tvungen att ta en prioriteringsdiskussion: Sänka skatter eller satsa mer på vägar? Satsa mer på svensk konkurrenskraft eller sänka skatter? Man valde att sänka skatter. Man valde inte industrins konkurrenskraft. Och varför skulle man göra det? Industrin var ju basically gone, enligt statsministern. Det finns naturligtvis mycket kvar att göra på det här området. Vi vill ha en åkeribransch med konkurrens på lika och sjysta villkor. En sak som bekymrar och som också har uttryckts härifrån talarstolen är hur vi ska kunna kontrollera det här. Vi har haft en betydande nedgång i antalet trafikpoliser, men den nedgången började inte . Även här kan man säga att åtgärder hade kunnat vidtas tidigare, men är vi där vi är. Som jag ser det måste vi satsa betydligt mer. Det finns också uttryckt i betänkandet att vi ska följa den här frågan från trafikutskottets sida. Man kan också fråga sig om den nya polisorganisation vi har på plats verkligen klarar av det här med trafikfrågorna i och med regionaliseringen av allting. Det kanske är så att man måste fundera på att göra en nationell organisation på trafikpolisens område. Det är möjligt, men det är sådant vi får titta på och se vad vi kan göra. Vi måste följa den här frågan, och jag tror att det är jätteviktigt att vi också tittar på bilinspektörernas funktion och roll i det här sammanhanget. Jag har dragit över min talartid betydligt men vill i alla fall avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 91 (C) replik: Varav hjärtat är fullt etcetera. ”” sa om det som ligger till grund för den tilläggsändring som vi just nu hanterar. Min minnesbild, , är att dåvarande statsrådet uttryckte en utomordentlig stolthet över den klampningslagstiftning som antog 2015 då hon, om jag inte minns helt fel, dessutom själv deltog i debatten och var mycket nöjd. I samma betänkande och riksdagsdebatt var det ett tillkännagivande som sa att detta skulle följas upp, och kom uppföljningen. Vi ska vara försiktiga. Jag noterar också, , att regeringspartnern uppenbart inte prioriterar trafiksäkerhetsfrågor som . fick väl deras talartid också, för de deltar inte i debatten. I en departementsskrivelse från som just nu är ute på remiss talar man sig varm för avståndsbaserad vägslitageavgift, alltså kilometerskatt på vanlig svenska. Det är någonting som mycket dramatiskt skulle förändra konkurrensförutsättningarna i svensk exportindustri och straffa avstånd mycket kraftigt. I skrivelsen talas det mycket om gps-positionering i syfte att få ordning och reda på vägtrafiken och kunna kontrollera och lagföra brott mot cabotageregler och kör- och vilotider etcetera. Min fråga till , som har god inblick i i och med att han företräder ett regeringsparti, är: Är kilometerskatt och gps-positionering ett sammanvuxet faktum i den regeringspolitik som just nu förs? 92 (S) replik: Den proposition som vi antog om klampning blev väl inte så bra, för att kanske uttrycka sig lite mildare, utan var tvungen att göras om. Vi insåg det ganska snabbt, och det var ni också med på. Det är ett faktum att det var på det sättet. Att statsrådet var nöjd med att någonting över huvud taget kom på plats får man väl prata med henne om. När det gäller vägslitageskatten har ingen lagt fram några förslag när det gäller nivåer på skatten eller på pengar som ska plockas in eller något sådant. Det finns inga förslag på det området. Det som man har skickat ut som en skrivelse på remiss handlar om ett system där man först och främst behandlar svenska och utländska fordon på samma sätt. Vi kan inte införa bara gps-positionering lite hipp som happ och säga att bara utländska fordon ska ha det, utan det måste vi i så fall se till att alla fordon i har precis på samma sätt som när vi kommer till andra länder som har sådana system och våra fordon från måste ha transpondrar av olika slag. Jag tror att det är viktigt att poängtera i det här sammanhanget att den här frågan inte alls är färdig för diskussion . Den finns ute på remiss, och vad det kommer att ge är svårt att säga , för vi vet inte det. Sedan är det dessutom en fråga som skatteutskottet antagligen ska behandla, så det är väl inte riktig vår fråga ens. 93 (C) replik: Det är helt uppenbart att tidigare statsrådet och ledamoten har väldigt olika uppfattning om den proposition som 2014 hanterades och som kallade hafsig och som var mycket stolt över. Men det är historia. Det är helt riktigt, , att krontal inte nämns i departementsskrivelsen som är utsänd på remiss. Det kan bli en kilometerskatt på 20, per mil – det kan man inte förhålla sig till. Men i departementsskrivelsen argumenteras det starkt för bättre ordning och reda i yrkestrafiken genom bättre kontroll. , check på det, säger och jag. Men min fråga var på vilket sätt obligatorisk gps-positionering i syfte att få ordning och reda är sammangift med den kilometerskatt socialdemokratin med kraft argumenterar för. Det är det jag vill höra. Man skickar självklart inte ut remissmaterial från lite på chansning, utan det är klart att man har en djupare tanke än så. Är det möjligen så, , att man vet om att kilometerskatten är djupt impopulär men att man förklär den i ord om ordning och reda och gps? Det finns inga tekniska samband eller förutsättningar när det gäller att hålla reda på de fordon som kör i vårt land med gps-positionering och att därtill koppla på en avståndsbaserad vägslitageavgift eller kilometerskatt. Det finns inte, men jag vill ändå höra argumentation för varför man har kopplat ihop det. 94 (S) replik: Anledningen till att det här är ihopkopplat är självklar. Om vi ska ha koll på alla bilar måste det ske via gps-positionering. Man måste också kunna kontrollera att transpondrarna faktiskt är på. Det är ett system som naturligtvis kommer att kosta pengar att införa. Därför måste man se till att plocka in intäkter för det. Om det sedan ska vara så att man gör någon sorts skatteväxling när man inför det här eller om det ska vara på något annat sätt vet vi inte . Det man nu tittar på är hur systemet ska fungera. Att då måla en viss potentat på väggen och säga att det här skulle kosta milen ska man nog akta sig för i det här fallet. Det kan nog vara så att det här blir ett totalt neutralt system som inte plockar in några pengar men i stället håller ordning och reda på vägarna. Det kan mycket väl bli på det sättet. Det är en möjlighet, men det vet vi inte . Jag tror att det är viktigt att man faktiskt tittar på det här. Kom också ihåg en annan sak. När vi tidigare sa – det här trodde jag nästan att skulle komma till – att vi skulle plocka in 4 miljarder på det här sättet var det ett läge när statsfinanserna var i minst sagt dåligt skick. är det inte så längre. Därför behöver vi inte av det skälet säga att vi ska ha ett stort överskott i systemet. Det som tittas på är systemet i sig, inte några nivåer när det gäller skatterna. 95 (SD) replik: Jag kunde inte låta bli att ta replik på . sitter i ett sjunkande skepp av vikande opinionssiffror. står han i talarstolen och raljerar över något som har sagt. Jag har god kontakt med ; det stämmer att han tycker att beställaransvaret är innehållslöst. Det kontrolleras om det finns tillstånd för att köra gods på väg. Det är inte det som är problemet. Problemet är att man bryter mot alla regler och att vi har för få poliser för att kontrollera det. Vilka tankar har regeringen när det gäller att lösa problematiken på kort sikt, ? Men det kanske inte går att lösa på kort sikt, med tanke på hur det tog att utreda tolv timmars förlängd klampning. 96 (S) replik: När det gäller förlängd klampning hänvisar jag till det sa om möjligheterna att klampa längre än . vill kanske i stället ha ett domstolsförfarande som kan dröja veckor. Under den tiden hinner en lastbil köra ganska långt. Och hinner vi inte få fast en enda. Men det är upp till att driva en sådan fråga i så fall. Det är anmärkningsvärt att en representant för ett riksdagsparti – i det här fallet visserligen en EU-parlamentariker, men ändå – kan uttrycka sig på det sättet i en debatt. lägger inte fram någon motion i om att skippa beställaransvaret och att ha något annat i stället. Något annat måste nämligen på plats i stället, eller är det bara bra som det är? Den frågan måste man ställa sig. Jag lutar nog åt förklaringen som jag hade i slutet av den delen av mitt anförande. Ni vill både äta kakan och ha den kvar, . Ni vill både kunna skälla på förslag som den här regeringen har lagt fram och säga: ”Nej, vi är med.” Den taktiken använder ni i många andra frågor. Ta bara vinster i välfärden, till exempel. Där var ni först med, men sedan sa ni att något sådant inte skulle läggas fram. är ett opålitligt parti, ett djupt opålitligt parti som kan uttrycka sig på i princip vilket sätt som helst i vilken fråga som helst. Men någon linje har ni inte. 97 (SD) replik: Återigen får jag inga svar. hade ödmjukheten att dra över sin talartid . Han talade alltså dubbelt så som han hade anmält. Men jag blev inte mycket klokare för det. I finns något som heter pay or stay. Varför skulle vi inte kunna ha det i ? Man sitter fast tills man har betalat, och betalar man inte sitter man fast. Jag önskar att ska svara på frågorna och upprepar dem därför. Vad tänker göra för att stärka svensk åkerinäring på kort sikt? Jag misstänker att jag inte får något svar på det den här gången heller. Om man är nöjd med det förfall som sker i ska man rösta på parti. Om man vill ha förändring röstar man på något annat. 98 (S) replik: Valrörelsen har krupit in i . Det märktes på anförande och på replik . Jag tycker att det är lite sorgligt, men det är bara att konstatera att så är fallet. Det vi vill göra för att stärka svensk åkerinäring på kort sikt är att införa beställaransvaret, och vi har klampningen . Det gäller att få ordning och reda på vägen. Och det får vi genom att införa ett beställaransvar, genom att se till att ansvaret verkligen tas i alla led. Det var precis det redogjorde för i sitt anförande. kanske glömde att lyssna precis då, men det var ett bra anförande från i den delen. Därför behöver jag inte upprepa det. För svensk åkerinäring är det viktigt med ordning och reda och konkurrens på lika villkor. Det är också viktigt att vi får fler poliser på plats. Men det tar att utbilda trafikpoliser. Och det är inte på det sättet att nedgången när det gäller trafikpoliser började . Den har skett . Poliser har sökt sig från trafikuppdrag till andra uppdrag, därför att man har tyckt att det har varit viktigare saker att syssla med. Det har inte heller gått att rekrytera unga poliser till att bli trafikpoliser. I stället har vi börjat anställa bilinspektörer. Vi måste se över vilken kompetens de ska ha, som jag sa i mitt anförande. Jag tror att det här är viktiga åtgärder för svensk åkerinäring. Men det gäller också att åkerinäringen själv gör vad man kan, och det gör man genom initiativet Fair Transport, som jag återigen vill föra fram och hylla. 99 (M) replik: Visst summerar vi med en socialdemokratisk regering. Med facit i hand kan vi konstatera att det man sa före valet icke har levererats. Däremot har man gjort en del andra trevande försök att rätta till saker och ting. Men det är inget som märks där ute på våra vägar. Det var ett långt tal höll. Men i sak var det oerhört fattigt. Det är bara att konstatera att Socialdemokraterna egentligen är som piggast i opposition. Det är då man jobbar och sliter. Sedan sätter man sig på sina händer i regeringsställning och gör ingenting. Man tillsätter en utredning för att flytta fram klampningstiden , och den utredningen håller man på med , för att komma fram till att det inte är möjligt att klampa längre än . hade vi nog kunnat utreda de flesta frågorna inom hela åkerinäringen. Vi hade kunnat titta över vad som skulle kunna vara den tyska modellen, att klampa tills vi verkligen har fått fast dem och fått in böterna. Men i stället valde man . Jag måste fråga: Är nöjd ? Är det verkligen att klampa på riktigt, som man sa före valet, fru talman? Har man nått det målet nu? Jag ställde en fråga i mitt anförande som jag gärna vill ha svar på. Jag tänkte att nu kommer väl ändå att ägna sig åt att svara på den frågan i sitt långa anförande på . Men nej, det gjorde han inte med ett enda ord. Vi vill ha en konkurrensutredning för att stämma av hur konkurrenssituationen ser ut för svensk åkerinäring gentemot utländska åkare. När kommer den utredningen? Det svaret borde vi kunna få. Det har faktiskt ställt sig bakom, och det vore väl rimligt att börja utreda konkurrenssituationen innan ni utreder nya skatter. 100 (S) replik: Jag börjar med konkurrensutredningen. I den debatten påpekade jag för att den utredningen är att slag i luften, men det lyssnade han naturligtvis inte på. Utredning av konkurrensvillkoren görs nämligen ständigt av Transportstyrelsen. I Transportstyrelsens instruktion står det att man ska se över den svenska konkurrenssituationen. Det görs alltså löpande. Man behöver inte tillsätta en utredning och vänta på ett resultat, för det är ju vad som skulle hända i så fall. Det är alltså ett slag i luften som inte innebär något. När det gäller detta med 36-timmarsklampning hade jag gärna sett att vi hade kunnat få , men går det inte. Det går inte att få längre klampningstid utan ett domstolsförfarande. vet att om det ska bli ett domstolsförfarande hinner det gå mycket innan vi kan vidta någon åtgärd. Då har lastbilen redan hunnit köra lång väg och är borta. Den är borta med vinden, så att säga. Detta blir alltså bara ytterligare ett slag i luften, när det handlar om möjligheter att åtgärda de fel som finns. , hade vi en alliansregering i . Kan du nämna ett enda förslag som den alliansregeringen genomförde eller lade fram här i som förbättrade situationen för svensk åkerinäring? Jag kan inte det, för det finns inget. 101 (M) replik: Jag kan inte räkna upp allt. Vi införde första steget i beställaransvaret. Vi införde försök med alkobommar. Vi införde krav på vinterdäck på drivaxeln. Det var några delar. Vi satte också igång en utredning för att få till stånd sund konkurrens på våra vägar. Där kom vi fram till en hel del förslag, som vi sedan förväntade oss att nästa regering, i det här fallet den socialdemokratiska regeringen, skulle fortsätta driva. Men i stället började ni utreda nya skatter för åkerinäringen. Jag tolkar det som att och regeringen inte tänker tillsätta någon utredning om konkurrenssituationen. Däremot kan man tänka sig att införa en ytterligare skatt på diesel på eller 1,50 utan att ha någon kontroll. Om ni hade tittat på konkurrenssituationen skulle ni ha slängt skattehöjningen på diesel och bensin i papperskorgen, för den försämrar ju konkurrensen ännu mer. Att i det läget ens komma på tanken att införa en ytterligare kilometerskatt som skulle drabba ett av de länder i som är mest beroende av långa transporter kommer – det säger sig självt – att snedvrida konkurrensen ännu mer. Jag vill ändå ha svar på ytterligare några frågor. öppnade för att vi skulle titta på en polis som är bättre organiserad när det gäller trafikövervakningen, alltså något liknande trafikpolis. Tyskarna har BAG. Detta har vi moderater motionerat om och drivit på för. Är beredd att titta på detta för att få en tydligare trafikpolis? Det skulle verkligen vara bättre om vi kunde få den funktionen mer renodlad. Alkobommarna var färdiga att tas i bruk. Utredningen var klar, och bommarna var uppsatta, först i , sedan i i . Men när Socialdemokraterna tog över lade de ned detta. De gjorde ingenting. De lämnade till och med bort alkobommarna till , i stället för att sätta upp dem i svenska hamnar. har vi alltså inga alkobommar. Varför blir det inga alkobommar? När kommer de? 102 (S) replik: Låt mig börja med bränslepriserna. Orsaken till att vi har så höga bränslepriser är inte bränsleskatten, utan det är den svaga svenska kronan och en president på andra sidan det stora vattnet – Trump heter han visst i efternamn. Det är han som genom sina utspel om har sett till att oljepriserna gått upp. Sedan har vi en svag svensk krona. och andra här i kammaren vet att penningpolitiken är ansvar. Där kan regeringen inte göra någonting. Vi har väldigt låga räntor i . Det innebär att vi har en svag svensk krona. Det innebär att vi får höga importpriser på bland annat diesel och bensin. Detta är orsakerna till att priset har gått upp just . När det gäller försöksverksamhet är det så här: All utrustning för försöksverksamhet, även försöket med elväg som pågår , måste monteras ned när försöket är slut. Sådana är bestämmelserna rörande försöksverksamhet i vårt land. Det har den här fattat beslut om. Detta innebär att när försöket med alkobommar var över måste alkobommarna monteras ned. För att få fram ett beslut om de alkobommar som fanns i krävdes en diskussion som var hur lång som helst. var inte speciellt intresserad av att införa dem. Regeringen sa: Nej, det vill vi inte. De kan ju kosta pengar, och det kan ju vara besvärligt för åkerinäringen på något sätt. 103 (L) replik: Jag noterar att sa att regeringen har gjort allt och att det därför inte finns så många motioner att debattera här. Då vill jag påminna om att vi har en fördelning där våra förslag ligger i olika betänkanden. Jag räknade upp ett antal olika frågeställningar som jag i högsta grad tycker hör samman med de branschfrågor som vi talar om just . Jag tänker inte upprepa allt som blivit sagt, men jag tycker att det ändå finns anledning att ställa lite frågor till om hur läget egentligen ser ut. På de resor som jag har gjort efter att den nya lagen om kör- och vilotider infördes har jag kunnat konstatera att det fortfarande finns synpunkter från dem som verkar i branschen om att det är trubbigt. Företagare vill göra rätt, men det finns en trubbighet. Blir det en förseelse som beror på den mänskliga faktorn blir konsekvenserna fortfarande väldigt tuffa. Därför vill jag fråga om känner igen den bilden. Hur tänker och regeringen följa upp de regelförändringar som kom nu? De handlar ju om sanktionsavgifterna, och det finns lite olika tillämpningar i olika länder. Företagarna vill göra rätt. De vill att systemet ska vara effektivt, och de vill ha hjälp på vägen. Hur tänker följa upp det? När Transportstyrelsen gjorde utredningen var man väldigt tydlig med vad man inte tittade på och vad som inte ingick i uppdraget. Här har man alltså tittat på själva sanktionsavgiften. Jag vore tacksam om kunde utveckla vilka åtgärder man är beredd att vidta, om man nu tycker att det finns ett problem. 104 (S) replik: har reglerna inte varit i funktion så . Man kanske ska låta dem verka ett tag först och sedan se hur utfallet blir. Man sänker alltså avgiften för enklare överträdelser till , och man höjer den rejält för dem som begår systematiska överträdelser av reglerna. Det tycker jag är rätt väg att gå. De som försöker utnyttja ett system eller sätter sig över det ska betala rejält. De andra ska inte behöva betala. Vi får väl se vad det leder till. Kom också ihåg vad Transportstyrelsen sa till oss när de var hos oss i utskottet. Om man exempelvis har kvar hem och kör den sträckan fastän det innebär att man överträder kör- och vilotiderna kan man göra en ordentlig anteckning om det och skriva varför man har överträtt reglerna. Då får man ingen påföljd alls. Det är också en möjlighet som finns. Men då måste man följa det regelverk som finns. Man får inte bara rycka på axlarna och säga: Äh, vad fasen, vi får ju ändå betala! Om man verkligen lägger sig vinn om att följa de regler som finns är detta inget stort problem. Jag har också träffat ganska många åkeriföretag som kör med sjysta villkor. De säger att kör- och vilotiderna inte är ett problem. Däremot är konkurrensen ett problem som de vill att vi ska göra något åt. Vi måste kunna följa vad andra gör, apropå den debatt jag hade med här tidigare. Låt systemet verka ett tag. Sedan får vi utvärdera vad som har hänt och se om man måste vidta ytterligare förändringar av nivåerna. 105 (L) replik: och jag är helt överens om att det ska råda sjysta villkor och att vi ska se till att det här fungerar. De som inte sköter sig ska betala. Det ska ställas ut sanktionsavgifter. Det är dock intressant att notera hur många småföretagare där ute som verkligen försöker göra rätt. De som jag har lyssnat på kan göra ganska enkla åtgärder. Man känner att det är ganska tufft. Anledningen till att jag ställde frågan var att man i majoritetstexten i betänkandet tar upp parallellen med andra länder inom EU. På s. 22 står det så här: De flesta länder utfärdar en varning om det endast finns enstaka mindre överträdelser. Då blir jag lite fundersam. I och med att det står så i majoritetstexten och det inte är det förslag som ligger framme undrar jag lite grann vad det står för. Det andra gäller vad som står på s. 22 och 23: Medlemsländernas kontrolltjänstemän bör snarare fokusera på ett professionellt förhållningssätt vid kontrollutförandet, där man tar hänsyn till alla eventuella omständigheter i det enskilda fallet.