prot · H509123 · 2018-05-31 00:00:00 — Det innebär att politiken i nästan alla länder har tvingats följa samma mönster. Vi ser privatiseringar, fler osäkra jobb, inhuman asylpolitik, rasism och nazism som normaliseras, rovdrift på miljön, sänkta skatter för de rika och större risker för oss andra. Det är en politik som angriper de mest utsatta och ser på när människor oroar sig för om de ska ha råd med hyran, nya gummistövlar till barnen eller elräkningen. Det är en politik som angriper dem som ligger ned och vars dröm om en semestervecka på annan ort kan vara ouppnåelig. ges villaägare och dem som äger en bostadsrätt möjlighet att använda kostsamma subventioner för att renovera sina bostäder både inom och utanför landets gränser. Detta bidrag, som kallas avdrag, herr talman, gäller oftast inte dem av oss som bor i hyreslägenheter. Det är en ojämlik och orättvis ekonomisk politik, där de som bor i hyresrätt i praktiken via skatten betalar för villaägares möjlighet att kakla om badrummet här hemma eller i sommarhuset i . Det är inte rätt. Det är inte rättvist. Det är inte så vi ska använda skattebetalarnas pengar. vill minska finanssektorns inflytande över våra samhällen. De enorma värden som skapas av vårt arbete ska investeras i samhällsnyttiga saker som innovationer, omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle och förkortad arbetstid. I stället för att bara syfta till så hög avkastning som möjligt ska statligt ägda bolag användas aktivt i omställningsarbetet för att öka jämlikheten och jämställdheten och stärka demokratin. Därför driver vi en politik som gynnar folket och inte stora banker eller riskkapitalister. Vi vill öka människors inflytande över den egna livssituationen och skapa större möjligheter för folkligt inflytande över samhällsutvecklingen. Vi vet att demokratiska samhällen är bättre samhällen. När folkstyret urholkas innebär det inte bara sämre beslut, utan det skadar också tilltron till demokratin. Det behövs en större och jämlikare omfördelningspolitik i det här landet, och är den enda garanten för det. Vi måste öka beskattningen av kapital om vi ska kunna minska de ekonomiska klyftorna. Det måste vi göra, för vi vet alla att samhörigheten och tilliten urholkas i samhällen där klyftorna växer. Skattesystemets utformning är, tillsammans med socialförsäkringarna och välfärdstjänsterna, central för ett lands fördelningspolitiska ambitioner. En studie från Euromod har analyserat skattesystemens omfördelningseffekter inom EU. Rapporten har 1999 och 2008 som jämförelseår och omfattar ländernas direkta skatter. Analysen visar att har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU. Detta är anmärkningsvärt. Det är en utveckling som vi inte vill se i men som sker. Vad är det då som har orsakat denna utveckling? Låt oss gå igenom några av de större förändringarna på skatteområdet. avskaffades såväl arvs- som gåvoskatten, 2007 avskaffades förmögenhetsskatten och 2008 avskaffades fastighetsskatten. Dessa förändringar torde vara en starkt bidragande orsak till att det svenska skattesystemets utjämnande effekter har minskat så markant. är ett av mycket få länder som varken har skatt på arv, gåvor eller förmögenheter eller en fastighetsskatt som är kopplad till taxeringsvärdet. Till dessa förändringar ska bland annat läggas att bolagsskattesatsen har sänkts i flera steg och att skatten på förvärvsinkomster har sänkts med genom de olika jobbskatteavdragen. När vi budgetförhandlar med regeringen är den ekonomiska jämlikheten central. Men det handlar också om en utbyggd och förstärkt välfärd, att kvinnors livsvillkor ska stå i centrum och att det ska göras investeringar för fler människor i arbete. Vi vill även försvara den svenska modellen. Det är en modell som bygger på att parterna sätter lönerna på arbetsmarknaden och sluter avtal. Det är en modell med en skattefinansierad generell välfärd som kräver ett relativt högt skatteuttag. Den innehåller inkomstbaserade försäkringar, till exempel a-kassan och sjukförsäkringen. Vi menar att denna modell inte enbart är värd att försvara utan att vi också ska arbeta för att den ska utvecklas och förbättras. I ett modernt samhällsbygge måste kampen mot ojämlikhet vara central. Skatteflykt och skatteundandragande är en stor orsak till ojämlikheten i samhället, och det undergräver den svenska modellen och samhällsmoralen. En liten grupp i samhället anser sig stå utanför samhällsgemenskapen och ansvaret för den gemensamma välfärden. De för därför sina pengar till skatteparadis i syfte att slippa bidra till cancersjukvård, barnens skola eller äldres omsorg. Detta känner vi alla mycket väl till, eftersom det har funnits riksdagsledamöter, bland annat i skatteutskottet, som har smitit från skatten och som finns med i Panamadokumenten. Men detta pratar vi aldrig om, utan vi ägnar all vår kraft och tid på att hetsa upp folket om behovet av att ta från fattiga människors försörjningsstöd och de sjukas sjukersättning, och vi ställer dessa grupper mot flyktingar som flyr för sina liv. Om vi verkligen är oroliga för samhällskollaps och för den svenska modellen borde vi kanske börja tala om den verkliga orsaken till samhällskollapsen, nämligen skattesmitarna. Slutligen, herr talman: För oss handlar ekonomisk politik om att inge hopp och framtidstro, om att se till att den ekonomiska politiken används för att utjämna inkomstskillnader, om att ge alla barn en bra start i livet, om att se till att välfärden byggs ut och förstärks, om att ge människor förutsättningar att ta ett arbete och om att investera för att skapa nya jobb. Vi vill bygga ett hållbart land där klimat och miljö står i centrum. Vi har ju mängder av arbetsuppgifter som behöver utföras, så låt oss se till att få dem gjorda! En viktig del i detta är självklart att skapa en jämlikare omfördelningspolitik. Vi vet att jämlikare samhällen är bättre samhällen för alla – inte bara för de få rika. 133 (M): Öppenhet, transparens och effektivitet är grunden för ett trovärdigt och legitimt skatteuttag. bidrar miljontals människor i hårt arbete med skatter till det gemensamma. Människors vilja att bidra, att göra rätt för sig och att vara del av det gemensamma kräver att skattemedel används och brukas effektivt. Det kan aldrig undergrävas eller frångås. Öppenhet och transparens är en del av att klara effektiviteten. I detta ingår inte minst vad hushållens största utgift går till, hur den används och inte minst hur den också följs upp. Detta är den numera obligatoriska redovisningen av skatteutgifterna till , och därför är den också viktig. Det är viktigt för legitimiteten och för effektiviteten att noggrann analys och uppföljning görs vad gäller skatteuttaget också i ett bredare perspektiv för att hålla ordning och reda i statens finanser, och det är viktigt för att stärka svensk ekonomi. Den här regeringen tycks dock slå sig till ro och vara nöjd med att har krävt det här ett antal gånger. Vi menar dock att inför framtida viktiga beslut är det viktigt att tydliga underlag som noga belyser konsekvenser och konsekvensanalyser bör komma före för att på det sättet noggrant och bättre kunna följas upp. På det området behöver den här regeringen bättra sig. Sedan den rödgröna regeringen tillträdde har skattetrycket bara ökat. Skatterna på jobb och tillväxt har ökats med över 60 miljarder de senaste tre och ett halvt åren. Skatterna har höjts för små och medelstora företag och försämrats på och , och fler får betala den statliga inkomstskatten: poliser, tullare, lärare och sjuksköterskor. Det är viktigt att förändra det här och se till att vi inte fortsätter att höja skatteuttaget. Kommer den här regeringen att vara nöjd med de här skattehöjningarna? Därför krävs det ett maktskifte. Allianspartierna är beredda att axla det ansvaret men också, för att nämna ett exempel, se till att inte fler lärare, sjuksköterskor, poliser och tullare får betala statlig inkomstskatt. Skrivelsen är en viktig förutsättning för att fortsatt granska det som regering och riksdag ställer upp som mål och som medel. Skrivelsen skulle därför kunna vara en ännu viktigare del av det arbete som kommer framöver. Efterfrågan på just prognoser, konsekvensanalyser och ökad transparens kommer inte bara från , utan den kommer också från många andra håll. Därför är den här diskussionen viktig, inte bara här i huset utan självklart i vårt samhälle som sådant. Öppenhet och transparens är fundamentala delar av vår demokrati. Att var och en har tillgång till relevant information är en förutsättning för den demokratiska granskningen. I och med att den rödgröna regeringen har minskat transparensen måste vi vända den utvecklingen. Det gör vi bäst, herr talman, genom att under de kommande ha en god diskussion om att det är dags att byta regering – för ökad transparens och effektivitet men självklart också för att följa upp skatteuttaget och dess nytta och effekter. För oss är kvalitet i välfärden det allra viktigaste. För oss är nyttan och effektiviteten i välfärden det allra viktigaste – därav vikten av att återkomma till med bättre underlag. Det kan en alliansledd regering göra efter höstens val. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 1 (Förslag om ändring i lagen om sjöfartsskydd) Här hade endast yrkats bifall till utskottets förslag till beslut. Utskottets förslag innebar dock att förvaltningsuppgifter som innefattade myndighetsutövning skulle få överlåtas till utländska organ. Beslutet måste därför fattas i den ordning som föreskrevs i 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kunde besluta om en sådan överlåtelse om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade för det. beslut kunde också fattas i den ordning som gällde för stiftande av grundlag men beslutet föreslogs bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade för beslutet. Enligt RO 11 kap. 8 § andra stycket skulle ärendet avgöras genom omröstning. Tredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja, och kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. För bifall: 98 S, 71 M, 30 SD, 20 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD, 4 - Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - Punkt 3 (Svensk sjöfarts konkurrenskraft) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 30 SD, 20 MP, 17 V, 4 - 1: 71 M, 18 C, 14 L, 14 KD, 1 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - Punkt 4 (Närmare om sjöfartsstödet) 2. res. 2 (M) 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 30 SD, 20 MP, 18 C, 16 V, 14 L, 14 KD, 5 - 2: 71 M Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 5 V, 5 L, 2 KD, 3 - Punkt 5 (Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 3. res. 4 (SD) 117 för res. 36 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 20 MP, 1 V 3: 71 M, 18 C, 14 L, 14 KD Avstod: 30 SD, 16 V, 5 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - Punkt 6 (Inlandssjöfartens infrastruktur) 2. res. 8 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 70 M, 20 MP, 18 C, 17 V 8: 14 KD Avstod: 1 M, 30 SD, 14 L, 5 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Farleds- och lotsningsavgifter) 2. res. 9 (M, C, L) 3. res. 10 (SD) 103 för res. 35 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. 103 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 20 MP, 17 V, 14 KD 9: 71 M, 18 C, 14 L Avstod: 30 SD, 5 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU30 Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem Kammaren biföll utskottets förslag. SfU26 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 36 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 71 M, 20 MP, 18 C, 14 L, 14 KD 1: 30 SD, 5 - Avstod: 16 V Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 5 V, 5 L, 2 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU29 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Reformering av systemet för underhållsstöd) 2. res. 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 71 M, 20 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD : 30 SD, 5 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - SfU22 Lag om försäkringsmedicinska utredningar Punkt 3 (Utvärdering och resurser) 2. res. 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 71 M, 20 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD : 30 SD, 5 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU24 Redovisning av skatteutgifter Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Samhällsekonomisk analys, jämförelsenormer m.m.) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (-) 31 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 33 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 71 M, 20 MP, 18 C, 17 V, 14 L, 14 KD 1: 30 SD, 3 - Avstod: 2 - Frånvarande: 15 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 3 - § 12 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer betänkande 2017/18:UU22 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2017/18:188) 134 (SD): Som bekant är skeptiska till flera av de prioriteringar inom biståndspolitiken som såväl denna som den tidigare regeringen har gjort. Vi vänder oss emot biståndssatsningar som bevisligen har gått till – och i vissa fall fortfarande går till – grupper som strävar efter helt andra mål än vad denna kammare strävar efter. Vi välkomnar därmed tillämpningen av en sammanhängande strategi för det multilaterala utvecklingssamarbetet. Vi instämmer dessutom i OECD-Dacs bedömning att en sådan strategi utgör en bra grund för framtida beslutsfattande. Vi är glada över att regeringen i och med denna skrivelse går vidare med tidigare tillkännagivande. Dock kvarstår problemet att det ibland är svårt att få en överblick över det multilaterala biståndet enbart genom en skrivelse. Vi menar att det är extremt viktigt att fortsätta med och utveckla en hög transparens inom biståndet och biståndspolitiken. Det måste vara möjligt att följa biståndet från givare till genomförande. Oavsett om man är en förtroendevald politiker eller en enskild intresserad medborgare ska detta vara enkelt. ser initiativet till webbplatsen som en mycket bra funktion, även om det fortfarande finns brister. För att komplettera resultatskrivelserna till menar vi att den information som framgår av måste utvecklas och att exempel på resultat tydligare ska redovisas där. Exemplet med tidigare diskussioner rörande bistånd till är ett mycket gott exempel på varför detta behöver utvecklas. När bistånd kanaliseras via multilaterala organisationer är det ofta att betrakta som en kanal för andra genomförandepartner inom ramen för insatserna. En betydande del av Sidas stöd till FN förmedlas exempelvis vidare till civilsamhällesorganisationer, såväl nationella som regionala och lokala gräsrotsorganisationer. De stora landbaserade humanitära fonderna kanaliserar i vissa länder av medlen genom enskilda organisationer. Användandet av multilaterala organisationer för att kanalisera svenskt bilateralt bistånd har ökat betydligt . Vi menar att det här finns en stor risk att en alltför stor tilltro sätts till de multilaterala organisationerna som ansvarar för att kanalisera pengar. Av den anledningen måste kontrollen och uppföljningen, men även transparensen, av genomförandepartnerna förbättras för att man lättare ska kunna följa ett bistånd inom exempelvis ett landområde från givare genom multilaterala organisationer till genomförandepartnern. Vi är positiva till att regeringen under temat humanitärt bistånd redogör för de insatser som har gjorts för att stödja människor på flykt, men vi anser fortfarande att detta borde ha en ännu högre prioritet i biståndet. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer I kommande resultatredovisningar bör regeringen tydligare redovisa i vilken grad genomförandepartnern följer strategi – den strategi vi har fastslagit här, den strategi som den har – och målsättningar för biståndet. Regeringen beskriver själv hur mycket det internationella arbetet med flyktinghjälp har utvecklats, inte minst då omständigheterna i fråga om konfliktsituationer förändras. Bistånd riktat till människor på flykt behöver inte längre bara handla om rent humanitärt bistånd utan också om mer långsiktigt hållbara lösningar. Det är lösningar som exempelvis kan handla om förebyggande insatser. Det är lösningar för att förhindra en flyktingkris, men det är också insatser efter en kris för att främja återuppbyggnad och återvandring. Sammanfattningsvis, fru talman, menar att det finns skäl för en samlad resultatredovisning både förebyggande under konflikten och efter för att kunna utvärdera på vilket sätt detta arbete ytterligare kan utvecklas. Därmed vill jag yrka bifall till reservation i betänkandet. 135 (S): Jag är väldigt stolt och glad över att kunna stå och diskutera det bistånd som går via multilaterala organisationer från . Vi har en tradition av ett öppet och transparent bistånd som vi kan vara stolta över, och det gäller även det multilaterala. Redan tidigt, , när började med bistånd, använde vi oss av de multilaterala organisationerna för att kanalisera vårt bistånd. Den största delen kanaliserades den vägen från början. Men sjönk det, i samband med att byggde egen kapacitet, till den lägsta nivån. Då låg det på av det totala biståndet. kanaliseras ungefär hälften av det svenska biståndet via multilaterala organisationer, och det finns väldigt goda skäl till det. Globala utmaningar kräver gemensamma lösningar. Samarbete minskar de administrativa bördorna i både mottagarländerna och givarländerna. Det gemensamma arbetet ger en större kunskapsbank där man kan lära av varandra. Genom samverkan i multilaterala organisationer får vi också som land större möjlighet att påverka utvecklingsagendan. Det svenska multilaterala biståndet är uppdelat i kärnstöd och öronmärkt stöd. Ungefär två tredjedelar går till kärnstöd, och en tredjedel går till tematiska och geografiska strategier. De största strategierna, som finansieras av Sidas multi-bi, gäller just demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och humanitära insatser. Vi är stora förespråkare i , och utskottet har uttalat det tydligt, för att vi ska ha så mycket kärnstöd som det bara är möjligt. Och levererar på den punkten. Tyvärr ser utvecklingen globalt inte så positiv ut. Det öronmärkta stödet ökar på bekostnad av kärnstödet. Särskilt hårt drabbade är FN-organen, som till så stor del som finansieras med öronmärkt stöd. Att Sidas stöd via multilaterala organisationer har ökat beror bland annat på ökade engagemang i konflikt- och post-konfliktländer, på kraftigt ökade humanitära behov och på att multilaterala organisationer har fördelar när det gäller kapacitet, effektivitet och samordning. Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Vi har från svensk sida varit måna om att stödja FN-systemet som viktig systembärare för en effektiv respons men också som en viktig brygga mellan humanitärt och långsiktigt utvecklingssamarbete. I regeringens skrivelse redovisar regeringen sitt arbete utifrån tre av de områden som finns i den breda strategi för det multilaterala biståndet som det beslutades om förra året. Det är jämställdhet, miljö och klimat samt demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa områden är särskilt viktiga för det övergripande målet med biståndet. Det är också områden som denna och tidigare regeringar har prioriterat, vilket gör att vi kan följa det , vilket är viktigt. Det är tyvärr också områden där utvecklingen går bakåt. röst och bidrag är oerhört viktiga för att vi ska kunna åstadkomma en annan tingens ordning. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 136 (M): Det kommer att komma fler tillfällen att diskutera biståndspolitiken, transparensen, effektiviteten och kvaliteten i biståndet. Den stora debatten är budgetdebatten. Den har vi ju haft, men vi har kvar debatten om politik för global utveckling. Biståndsdebatten har präglats av formfrågorna, som att biståndsmedel har betalat kampanjaktiviteter i fråga om och att UD inte arbetar med vare sig förankring eller information. DN uppmärksammar också att politiska tjänstemän har försökt ändra i det som skulle vara en oberoende utredning, och när det inte lyckades försökte de mörka rapporten. Mycket i denna skrivelse är sammanfattningsvis det minsta vi kan förvänta oss. Utskottet förutsätter att regeringen lever upp till det vi är överens om. Det kunde vara enklare att följa upp. Uppföljningen kan bli bättre här, men den måste bli bättre i budgeten. Det är också rimligt att regeringen rapporterar hur det går med arbetet med de multilaterala organisationerna. Vi betalar mycket till dem, mer än hälften av biståndsbudgeten. De genomför många bra saker, men det finns naturligtvis mycket att förbättra inom FN-systemet. I korthet: Det finns stor samsyn om kärnstöd och om att det är bra att samarbeta i fråga om biståndet. ska inte finnas överallt och försöka ge allt till alla. Det smetar ut insatserna, och vi tappar i effektivitet. Det svenska bilaterala biståndet ska handla om det som det multilaterala inte kan leverera. Det är helt rimligt att prioriterar jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen, miljö och klimat samt demokrati och mänskliga rättigheter. Det är viktigt att står upp i motvindsfrågor, som SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Där hjälper regeringen att inte tappa fokus. Men det multilaterala utvecklingssystemet står inför stora utmaningar. Det handlar bland annat om omvärlden och om att konflikterna blir fler och värre och pågår och om att öronmärkningen av pengar ökar – det saktar ned processerna när det är humanitära kriser. De stora finansieringsfrågorna är långt ifrån lösta. En praktisk fråga där det finns stor förbättringspotential är upphandlingen i FN-systemet. Vi är stora givare men har varit dåliga på att bidra med svenska innovationer och vår företagsamhet. Där kan det i stort sett bara gå uppåt. Vi har mycket att lära av . Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer Det är enkelt att säga att regeringen gör för lite och för sent – så är det.