prot · H50967 · 2018-02-06 00:00:00 — Den digitalisering som pågår innebär ökade möjligheter att kontrollera godsflödena. Och jag driver själv starkt att jag vill se en utveckling där vi ska koppla ihop en ökad godsmängd med sjöfartens utmaningar, inte minst av klimatskäl. Det finns goda möjligheter att göra det. Det är dock bara att erkänna att den stora utmaningen består i att det är för trångt på spåren, vare sig man kör eller , eftersom det har varit underinvesterat . Vi har 100 miljarder mer än i den förra nationella planen att investera i underhåll men också i nya spår. Om vi ska få ökad möjlighet att använda den spårbundna godstrafiken tror jag att det är nödvändigt med nyinvesteringar, i anslutning till befintliga järnvägsspår men också i nya stambanor för höghastighetståg. Det kommer i sig att få stor effekt för förutsättningarna för godset på till exempel . Det är precis den processen som pågår , i hela . Alla som är djupt engagerade i både den nationella planen och godsstrategin ser ljust på en framtid där vi börjar styra upp vilka prioriterade godsflöden vi ska ha och hur vi ska se till att samordna de investeringar samhället gör. I regioner talar man tillsammans med handelskamrar och andra intressenter ihop sig för att ge regeringen sina signaler om vilka de viktigaste investeringarna är. Den processen pågår. hade jag ett möte med . Det fanns ett stort engagemang och intresse för att lyfta upp synpunkter och tala om regeringens viktigaste prioriteringar. Att ställa om det svenska infrastruktursystemet är inom räckhåll, för att det ska bli mer klimatsmart, för att vi ska stärka konkurrensförmågan och inte minst för att kunna implementera ny teknik. Det finns fantastiska möjligheter inom räckhåll, både när det gäller att effektivisera och när det gäller att öka användningsområdet med optimering på godssidan genom att implementera ny teknik. har det handlat mycket om järnväg. Men vi kan se motsvarande utveckling på vägsidan, inte minst med elvägar. I den meningen pågår ett intensivt utvecklingsarbete. Jag är osäker på om det innebär att vi behöver göra förändringar i kollektivtrafiklagen. De nödvändiga förändringarna ska vi naturligtvis göra. Men i huvudsak har det i närtid handlat om järnvägssidan, och den propositionen ligger redan på bord. När det gäller ansvarsförhållandena ser jag ingen annan väg än att det viktigaste är att de regionala aktörerna, som har ansvaret för kollektivtrafiken regionalt, ska avgöra driftsformer och upphandlingsmodeller för detta. Jag är beredd att lyssna om det skulle finnas andra viktiga utmaningar därutöver som , eller för den delen ett enigt trafikutskott, eller olika regioner påtalar. Men just nu uppfattar jag att den största diskussionen och det högsta önskemålet i huvudsak handlar om att återställa funktionaliteten och satsa på underhåll, om att bygga mer kapacitet så att vi kan använda järnvägen mer. Därför arbetar vi med att hitta bra förslag och prioriteringar i den nationella planen. Men vi arbetar också med att se på utökade finansieringsmöjligheter för mer infrastruktur. 76 (M): Tack, statsrådet! Jag ska bara kort beröra höghastighetsjärnväg – eller nya stambanor, som statsrådet uttrycker det. Jag vill ställa den mycket konkreta frågan: Tror statsrådet att de kommer att vara på plats och i full funktion innan jag går i pension? Det finns nämligen ingenting som tyder på det, och jag är ändå bara . Men med den strategi som regeringen har valt för att gå vidare med detta ser det ut att dra ut väldigt mycket och bli mycket dyrt. Den ökade funktionalitet som statsrådet talar om ligger möjligen långt in . Jag tror att våra pendlare behöver ökad funktionalitet . Då bör vi se över hur man använder anläggningen på det absolut bästa sättet. Mitt och förslag är att man ska gå vidare med det som lyftes i den stora utredningen av om ett nationellt trafikförsörjningsprogram där man anger riktlinjerna för vad som viktigt för oss med vår järnvägsanläggning. Vilka är de prioriterade trafikpolitiska målen? Kommer man över den knölen och sätter igång den debatten, då kan jag och statsrådet stå här och diskutera vad som är viktigt i stället för att diskutera huruvida det är viktigt att ha ett sådant program. Då skulle vi gång på gång, mandatperiod efter mandatperiod, år ha en återkommande dynamisk diskussion om hur man använder vår järnvägsanläggning på det absolut bästa sättet. Då skulle det också finnas en politisk vision. fungerar tåglägestilldelningen på det viset att man har den tilldelning som man alltid har haft. Sedan försöker man att klämma in allt som finns utöver det som tillkommer. Det säger sig självt att det då inte handlar om någon prioritering, utan det handlar om att med skohorn få in så mycket som möjligt. Vi behöver lära oss att prioritera. Vi behöver ha en politisk vision och en politisk strategi för detta. 77 Statsrådet (S): Jag tror att det som vi behöver i är ökade resurser för att investera i både nya spår och ett ordentligt järnvägsunderhåll så att det blir bättre funktionalitet. Inga planer i världen och inga smarta upplägg för tåglägen i världen kan möta den trängsel på spåren som vi har , om vi inte har förmågan att återställa funktionaliteten eller har utrymme för att kunna göra nyinvesteringar. Det är helt nödvändigt för att öka kapaciteten och för att klara de behov som både personer och företag har av att använda järnväg i större utsträckning. Många väljer järnvägen för klimatets skull, men också för att man tycker att det är bekvämt och ett effektivt transportmedel. Här skiljer vi oss i ambitionsnivå. Jag tror att det är möjligt att genomföra detta snabbare än vad en del planeringar tyder på. Vi kommer nog att se nya stambanor för höghastighetståg innan går i pension, det hoppas jag innerligt. Nya satsningar likt fyrhjulsspår i eller annat som finns i förslag till den nationella planen har stora fördelar eftersom det påtagligt förbättrar förutsättningarna för flödet mellan och , men också för hela landet, inte minst för trafiken norröver. Genom att komma åt de flaskhalsar som finns – och Getingmidjan – kan vi förbättra funktionaliteten högst väsentligt. Då krävs det mod att våga prioritera infrastrukturinvesteringar före skattesänkningar. Då krävs det att vi har en finansminister – och det har vi – som tycker att detta är viktiga prioriteringar. Det hade vi inte under Alliansens år. Då hade vi en finansminister som tyckte att det var onödigt att investera i järnväg, som föreslog att man skulle göra andra saker i stället, till exempel att sänka skatten. Priset för det betalar vi nu med trängsel på spåren och underinvesteringar. vänder vi den utvecklingen, precis som vi vänder hela ekonomi: full sysselsättning, överskott i statens finanser och nyinvesteringar. Det är bra för både tågen och klimatet. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2017/18:338 om expansionsplaner och påverkan på klimatet 78 Statsrådet (S): har frågat statsrådet om hon anser att expansionsplaner är förenliga med klimatmål och övriga miljömål samt om statsrådet avser att verka för att regeringen genomför en analys ur miljö- och klimatperspektiv av Swedavias expansionsplaner för . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. Flygstrategin beskriver i form av sju olika fokusområden dagens och framtida möjligheter och utmaningar som flyget står inför och hur utmaningarna ska angripas. Fokusområdena ska ses som en helhet och tillsammans verka för att högt uppställda politiska mål ska nås inom flera politikområden, till exempel transportpolitiken, miljöpolitiken och näringspolitiken. Ett av flygstrategins fokusområden är att stärka som nav och storflygplats. är största och viktigaste flygplats för att säkerställa en god tillgänglighet inom landet och internationellt. betyder mycket för och hela näringslivsutveckling och därmed också för jobbtillväxten. Ett attraktivt lockar till sig nya utländska investeringar och företagsetableringar inte enbart i utan i hela . Regeringen beslutade därför att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv. En viktig uppgift för är att ge konkreta inspel till en handlingsplan, en ”färdplan”, för som tas fram inom . Färdplanen kommer att innehålla förslag till koordinerade åtgärder för att på ett långsiktigt hållbart sätt utveckla ur ett helhetsperspektiv. Ett sådant helhetsperspektiv omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Det ingår i uppgift att beakta miljö- och klimataspekter i arbetet. långsiktiga utveckling ska inte ses isolerat från andra åtgärder inom flyget eller transportsystemet i sin helhet. Ett annat mycket viktigt, för att inte säga avgörande, fokusområde i flygstrategin är att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Här slår regeringen tydligt fast att flyget ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. ska också vara pådrivande internationellt i till exempel EU och för effektivare krav och styrmedel för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har redan tagit många initiativ för att minska flygets klimatpåverkan. En skatt på flygresor är ett första steg i rätt riktning för att minska flygets klimatpåverkan. För att bidra till flygets omställning satsar regeringen även på omställning av flygbranschen till förnybara bränslen. Därför kommer regeringen att tillsätta en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen. I enlighet med regeringens förslag har beslutat att avsätts åren 2018–2020 för att stödja utveckling av biobränsle för flyg. Flygstrategins fokusområden och prioriteringar ska således ses i ett sammanhang. Både behovet av en långsiktigt hållbar utveckling av ur ett helhetsperspektiv och behovet av att minska flygets miljö- och klimatpåverkan ska säkerställas. Det är min övertygelse att den koordinerande ansats som och färdplanen utgör ökar förutsättningarna för att uppnå klimat- och miljömålen. Utan en sådan ansats försvåras snarare förutsättningarna att uppfylla miljö- och klimatmålen som växer. Vad gäller frågan om en analys av miljö- och klimatperspektivet av Swedavias expansionsplaner för vill jag säga att för staten som ägare är det av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en minskad klimat- och miljöpåverkan. Samtliga tio av Swedavias flygplatser som ingår i det nationella basutbudet är certifierade på den högsta nivån av Airport Carbon Accreditation, som är en internationell standard för flygplatsers klimatarbete. Jag kan konstatera att Swedavia arbetar aktivt för att minska klimatpåverkan kopplad till flygplatser. Ingen ska tvivla på regeringens ambition att minska flygets klimatpåverkan som vi säkerställer en god tillgänglighet. Jag har som ambition att ska bli en permanent världsutställning för ny klimatsmart teknik. Det finns plats för flyget i den utställningen om vi fortsätter det strategiska arbetet och arbetar med rätta styrmedel. Arbetet med biodrivmedel, flygskatt, program för ny teknik inom flyg och är viktiga delar av det arbetet. 79 (V): Jag vill tacka infrastrukturminister för svaret på min interpellation. Jag ställde den visserligen till klimatminister , eftersom jag tycker att expansionsplaner är en klimatfråga och lite av en överlevnadsfråga. Men jag kan gott diskutera det här med infrastrukturministern också. Flygsektorn är ett av de absolut snabbast växande områdena vad gäller utsläpp av växthusgaser i världen och i . har utrikesflyg från ökat . Utsläppen från sektorn har ökat . Om det fortsätter så här kan flygsektorn ensam utgöra lika stor andel som samlade utsläpp. De flesta är överens om att detta inte är hållbart, vilket även infrastrukturministern sa i sitt svar. Jag och står bakom den föreslagna flygskatten, som träder i kraft. Vi står också bakom satsningar på förnybara drivmedel. Men detta räcker inte. Vi kan inte fortsätta flyga så mycket som vi gör . Därför är statliga Swedavias planer på att kraftigt utöka antalet flygningar och landningar på mycket oroväckande. Swedavia har sagt att man vill fördubbla antalet resenärer från , och till 2070 kan man tänka sig en tredubbling av antalet resenärer. Detta kan inte göras som vi ska minska utsläppen från sektorn. Jag vill fråga infrastrukturministern vad han tycker om Swedavias planer på en möjlig tredubbling av antalet passagerare från . När har kommenterat detta har han sagt att ska bli ledande flygplats. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att regeringen tycker att det är bra om vi får fler flygningar från . Skulle antalet flygningar från fördubblas eller till och med tredubblas får vi också kraftigt växande utsläpp eftersom vi inte kan hitta flygplan utan utsläpp, för sådana finns ju inte. har vi kanske elektrifierade flygplan, men det får man nog betrakta som något som ligger väldigt långt fram i tiden. I har vi dock en klimatlag och ett klimatpolitiskt ramverk. Det är precis som klimatminister sa : blir det förbjudet att nedprioritera klimatet. Alla politikområden måste ta sitt klimatansvar. Eftersom jag inte tycker att jag fick ett konkret svar vill jag därför återigen fråga infrastrukturministern: ministern att expansionsplaner är förenliga med de klimatmål och övriga miljömål som vi har satt upp? Jag vill också veta om regeringen har gjort en miljökonsekvensanalys och analyser ur ett klimatperspektiv av dessa expansionsplaner. Jag tyckte inte att ministern svarade på detta. Regeringen måste hantera dessa expansionsplaner på något vis. Ytterst måste väl ändå minskade utsläpp vara det som gäller. 80 (MP): Jag tackar för interpellationen och ministern för svaret. Det är helt uppenbart att regeringen äntligen kommit vidare med flygskatten. Man satsar på att hitta bättre bränslen och på en effektivare flygsektor. Men har rätt i sin fråga, och det är något som också oroar mig: Vi vet att flyg går fort på hög höjd, och då kommer de per definition att använda mycket energi. Vi vet också att flygplan används , så om vi planerar att utöka passagerarantalet till det dubbla till 2045 ska det sista fossilberoende flygplanet säljas . Om vi ska nå båda målen ska inga fler köpas. Kommer man att revidera planen på att fördubbla passagerarantalet om vi inte lyckas nå effektiviseringsmålen? Det står nämligen i strategin att vi ska beakta miljö- och klimatintressen. Jag skulle dock vilja säga att förutsättningen för all aktivitet är att miljö- och klimatintressen är basen för att flyg och all annan verksamhet ska kunna överleva. När det gäller en ökad användning av förnybart vet vi att vi vill ställa om till mer träbyggnation. Det är bra. Vi vill komma bort från fossil kemiindustri och i stället ha en biobaserad. Det är bra. Vi vill använda biobränslen när de går att använda. Det är bra. Vi vill kanske då använda en del av detta till flyget. Vi har förutom det svenska klimatmålet även FN:s klimatmål. FN‑målet innebär att vi dessutom ska bevara biologisk mångfald. För att nå båda målen måste vi på något sätt minska flygets energiförbrukning. Hur ska vi nå både målet om mindre energiförbrukning – eller mindre fossil användning i flyget – och målet om ökade passagerartal och inte tömma vår jord på biobaserade resurser? Kopplat till detta är att vi inte bara har klimatmål. har flyget väldigt många undantag från och andra regler. Man tillåter flygplan att använda klimatförstörande gaser i släckningsanläggningarna, kemikalier i ledningar och antignistbildningskemikalier och liknande, vilka inte är tillåtna annorstädes. Flyget har alltså många undantag . Om man ska ha mål om att flyget ska växa måste man vidta åtgärder, inte bara på klimat- och energiområdet utan även på kemikalieområdet. Annars fortsätter vi att ge flyget subventioner jämfört med andra transportslag. I en tidigare interpellationsdebatt talade vi om att satsa mer pengar på utbyggnad av tåg. Det är något som vi redan har börjat med och som vi alla här är överens om att vi ska fortsätta med. Men vi har inte oändliga resurser, så varför inte ta det viktigaste först? Om vi satsar mer på tågen behöver vi kanske inte satsa på utbyggnad av flyget. 81 Statsrådet (S): Jag tackar både och . Interpellationen är utmärkt, och ni ställer viktiga frågor. Ingen ska tveka om regeringens klimatambitioner. Det är helt nödvändigt att ställer om, och det är helt nödvändigt att världen ställer om. Fördelen när ställer om och gör det före andra är att det skapar både ett föredöme och ett hopp i en värld som i vissa delar är ack så dyster när det gäller klimatförnekelse. Det är också viktigt eftersom det i kan ge affärsmöjligheter och jobb när vi visar hur vi kan klara av att bli världens första fossilfria välfärdsland. Det kan visa att vi i vågar etablera det som jag brukar kalla den permanenta världsutställningen för implementering av miljösmart teknik. har stora möjligheter att gå före. Det kommer dock att kräva att flyget tar sitt ansvar. Med anledning av argumentation vill jag ändå säga att inom hela transportsektorn är fortfarande andra tunga transporter den stora utmaningen. Det är viktigt att komma ihåg det. Men långsiktigt är det en väldigt stor utmaning att också flyget tar sitt ansvar. Bland annat detta är ett argument för flygskatten. Övriga transport- och fordonsslag betalar ju faktiskt en hel del av sina utsläpp. Därför måste vi hitta en ordning som går förbi Chicagokonventionen och som gör att flyget tar sitt ansvar. Den utveckling som vi har framöver är en utmaning. För även om vi i är åtminstone hyfsat brett överens om investeringar i järnvägssystemet och bygger höghastighetståg ska vi vara medvetna om att den stora expansion som flyget nu genomgår handlar om utlandsresor. Det gäller inte affärsresor inom . Det gäller heller inte oss som reser mellan mindre orter i , utan den stora expansionen handlar om dig och mig och många andra som åker till eller på semester. Fritidsresandet utomlands är den stora expansionen. Om detta ska förändras krävs både förändrade biodrivlinor i flygplanen och det som kallas free route airspace, det vill säga rakare inflygningslinjer för att minska påverkan. Det kommer att krävas bättre motorer för att minska förbränningen, och det kommer att krävas andra styrmedel för att ändra och påverka människors beteenden och val när det gäller vilka resor man gör och öka förståelsen för vilka klimateffekter de kan ha. Men framför allt, och det är här jag tycker att kommer in, krävs en sammanhållen politik för den omställning behöver göra. Jag kommer från och har rest väldigt mycket från . Jag ska ärligt säga att jag har varit imponerad av sätt att fokusera på utveckling. Man har systematiskt lett infrastrukturinvesteringar till , ordnat smarta transporter till flygplatsen och sett till att kraftsamla och sätta in resurserna där. Så har det inte varit i . Här har vi haft en helt annan struktur för flygplatser, med , , , och – väldigt många flygplatser. Det är dags att göra en översyn av den svenska flygplatsstrukturen. Detta kommer att ske som vi fokuserar på arbetet med att göra till den ledande flygplatsen, både när det gäller att samla en stor del av de utmaningar vi har framöver med en ökande flygtrafik och när det gäller omställning. Där gör Swedavia ett gott arbete för att se till att , men också andra av Swedavias flygplatser, har ett gott och hållbart arbete. För att svara på fråga om miljöprövning så pågår det ständigt. Varje expansionsplan och varje förändring som görs vid flygplatsen prövas enligt den miljölagstiftning vi har och kommer också att prövas enligt den nyare lagstiftningen, som är ack så sträng och noggrann och ack så viktig i tider då klimatet måste komma först. 82 (V): är som bekant vår absolut största flygplats. slog man återigen rekord och passerade 26 miljoner resenärer . Men 26 miljoner resenärer innebär också väsentligt fler flygningar, och fler flygningar innebär ökade utsläpp. Jag ställde en konkret fråga om expansionsplaner. Det är Swedavia som driver på dem, , och Swedavia äger vi tillsammans; det är ett statligt bolag. Swedavia har en plan: ska man ha 50 miljoner resenärer till och från . kan man tänka sig 70 miljoner resenärer, alltså ett trefaldigande jämfört med dagens siffror. Jag vill veta: Står regeringen och infrastrukturminister bakom dessa expansionsplaner? Det är en konkret fråga jag vill ha svar på. Ministern kommenterade uttrycket ”ledande flygplats”. Om ministern menar att ska vara ledande flygplats såtillvida att den ska vara modernast och hållbarast – man sopsorterar, alla reser dit kollektivt i stället för med egen bil och så vidare – och att, som ministern var inne på, vi lägger ned andra flygplatser, till exempel , är det en god idé. Men ett fördubblande eller trefaldigande av antalet flygningar från håller ändå inte. Detta vill jag ha ett svar på. Jag frågade inte om en konventionell miljöprövning. Jag kanske sa miljökonsekvensutredning i mitt anförande, men det jag vill veta är om regeringen har gjort någon analys ur miljö- och klimatperspektiv av och Swedavias expansionsplaner. En sådan analys kan regeringen göra själv eller lägga ut på eller någon annan myndighet så att vi får veta vad detta innebär ur ett klimatperspektiv. Hur mycket mer kommer utsläppen att öka? Jag tänker inte bara på klimatperspektivet utan också på de människor som bor nära . Bullret och den lokala miljöförstöringen ska inte heller ringaktas när vi debatterar flyget. Jag vill veta om ministern tänker initiera någon sådan analys – ja eller nej? Jag tror att vi politiker måste välja. väljer man det ena, och då får man nedprioritera det andra. har vi en klimatlag och ett klimatpolitiskt ramverk som säger att vi ska ha nollutsläpp i till 2045. Alla politikområden måste hålla sig inom de ramar vi har satt upp. Då kan flyget bokstavligen inte flyga under radarn utan måste också ta sitt ansvar. Det räcker inte att hoppas på biodrivmedel, elektrifierade flygplan och annat. Detta ligger långt fram , och det är också som sa: Flygplanen flyger på hög höjd och orsakar därmed extra utsläpp. Jag tycker att man som minister måste ta ansvar och redan här och säga: Denna expansion är inte hållbar ur miljö- och klimatperspektiv. Vi satsar på andra, mer hållbara färdmedel i stället. 83 (MP): Infrastrukturministern sa att ökningen beror på att fler och fler – du, jag och vi alla – flyger på semester. Det är sant men inte helt sant, för personligen har jag faktiskt bara gjort en semesterresa med flyg . Min fråga om biologisk mångfald kvarstår: Hur ska vi kunna ha ett så stort uttag av biomassa från skogen och uppnå målet i fråga om biologisk mångfald? Och om vi ska ha nollutsläpp och planerar en dubbling av flyget får jag inte matematiken att gå ihop, precis som sa. Precis innan jag kom hit var jag och lyssnade på klimatforskaren . Han sa att västvärldens länder, om de ska ta en rättvis andel av den nödvändiga minskningen av klimatutsläppen, behöver nå en årlig minskning av utsläppen på 12–. ligger just nu på någon procent. Hur ska vi nå en sådan extremt mycket snabbare avrustning av vårt klimatvapen, koldioxidutsläppen, om vi satsar på utökat flyg? Min sista fråga är kopplad till den planerade expansionen och gäller den fjärde landningsbanan. Visst är det bra om kan ersätta andra flygplatser, men om just nu diskuterar en eventuell tredje landningsbana, hur kan vi behöva en fjärde? De måste ha en mycket mer effektiv trafikplanering om de kan klara så mycket trafik med två banor . Kanske behöver vi aldrig den där banan utan kan titta på andra styrmedel. 84 Statsrådet (S): När det gäller det sistnämnda är det lite olika förutsättningar när det gäller det luftrum som finns för en flygplats som och för . Detta är förklaringen. Därmed är det inte sagt att man tagit ställning till hur de framtida rullbanorna ska utformas eller om de ska finnas.