prot · H60935 · 2018-12-21 00:00:00 — Jag instämmer i alla inlägg, men jag ska göra ytterligare några små nedslag. Jag är fascinerad av hur en vänsterpartist kan stå i talarstol och uttrycka sig på det sätt som gör. Jag förstår över huvud taget inte språkbruket när man kallar andra partier oansvariga kuppmakare när de lägger fram sin egen politik i en egen motion i . Är man kuppmakare då? skröt i sitt anförande om satsningar på 10 miljarder till kommunerna och sa att det var ett rekordstort tillskott till välfärden. När vi satsar 5 miljarder och 10 miljarder kommande år är det helt plötsligt otillräckligt och inte värt någonting. Då heter det plundring av välfärden. Logik har aldrig varit vänsterpartisters starka sida, men detta var verkligen ett bottennapp. Jag vill vidare påpeka för att vi inte har några förslag i vår budget om sänkta ersättningar till någon. Det finns ingenting i vår budget om det. Den ensamstående mamman, som bryr sig om, får däremot lägre skatt. Jobbar hon i vården kan hon dessutom få fler kollegor med hjälp av de pengar som vi tillför kommunerna. Jag undrar om är nöjd med de oerhörda brister som finns inom LSS. Varför har inte agerat för att göra något åt dem? Genom vår budget tillför vi pengar. Det blir 2019 och året därpå för att se till att de allra mest utsatta kan få den assistans de behöver. Är detta att satsa på de rika? Allmänna bidrag till kommuner Jag har en konkret sista fråga. Det är samma fråga som ställde och som han inte fick något svar på. Kommer att släppa fram en socialdemokratisk regering som lovar att avskaffa värnskatten? Jag vill ha ett ja eller nej som svar på frågan. 26 (V) replik: och tidigare talare undrar mycket om värnskatten. Det känns som att de har börjat kämpa mycket för att den ska tas bort. Det vore bra om de tog upp detta med sina kollegor i Alliansen, så kanske det blir möjligt. Vi är inte intresserade av en sådan skattesänkning, som säkert förstår. Låt mig återgå till dina övriga så kallade frågor, . Jag tycker att vi ska vänta med sagorna och till . Vi har satsat 10 extra miljarder till kommunerna. Det handlar inte om sådana små uppjusteringar som ni gör i ert budgetförslag när ni maxar. Man skulle självklart kunna satsa mer pengar på ensamstående mödrar i inland eller på ekonomiskt utsatta i förorter om ni inte valt att lägga ungefär 15 miljarder på skattesänkningar för de allra rikaste. Det säger sig självt. Dessa pengar har ni valt att i stället skicka rakt till nedskärningar i stället för att använda dem till satsningar för att utjämna ojämlikheter mellan kommuner och mellan personer inom samma kommun. 27 (M) replik: Jag förstår att värnskatten är jobbig för . Jag är dock bara nyfiken. Jag ställde en rak och konkret fråga men har fortfarande inte fått svar. Jag får väl bara konstatera att är berett att släppa fram en socialdemokratisk regering som avskaffar värnskatten. Det är intressant att veta. Det kan även vara intressant för många andra partier att få ett sådant svar. Vi får kanske ta det som ett löfte från . Det blir lite konstigt när säger att när satsar 10 miljarder handlar det om extra pengar som kan användas till välfärden. Men när Alliansen satsar i sina olika budgetförslag kallas det bara putsningar. Samma 10 miljarder är en jättesatsning när gör den men en obetydlig korrigering när andra partier gör den. Det är ju fortfarande 10 miljarder, alltså samma pengar. fortsätter att tala osanning från talarstolen. Hon talar om nedskärningar när vi satsar mer pengar. Mer pengar är inte nedskärningar. Jag vet inte om har problem med språket. Så här ligger det dock till; det är ingen nedskärning utan en satsning. 28 (V) replik: Det går inte reda ut alla dessa missförstånd. Vi kanske får ta en fika efteråt innan tåget går. Vad vi absolut kommer att göra sedan när kaoset har lagt sig är att antingen i samarbete eller i opposition fortsätta driva vår politik. Då kommer det inte att handla om satsningar som och de andra ytterhögerpartierna antar i sin budget. Allmänna bidrag till kommuner Det kommer att handla om riktiga satsningar på människor som allra mest är i behov av dem. Det kommer absolut inte att handla om att sänka skatten för de allra rikaste. Vi kommer i stället att använda dessa pengar i reformer som utjämnar skillnaderna mellan människor i kommuner och mellan kommuner. Det kommer vi att kunna debattera . 29 (L): Det finns en känsla bland medborgare att välfärden inte levererar. Vi ser hur skolan inte lyckas göra att alla barn kan få utlopp för sin potential. Vi ser att var sjätte ung person lämnar utan fullständiga betyg och därmed inte blir behörig till gymnasiet. Vi ser växande vårdköer där människor varken får vård när de ringer sin vårdcentral eller får vård när de väntar på en operation av knät eller höften. Det är en växande frustration bland välfärdens medarbetare. Lärare, sjuksköterskor och människor som jobbar i omsorgen känner att de inte får tiden att räcka till och att de inte får göra det de är utbildade till. Det finns en känsla av överbyråkrati. Människor har utbildat sig till någonting men får inte använda sin tid på jobbet till att träffa patienter eller elever. Vi har sett nedskärningar i LSS som innebär att de som behöver samhällets stöd allra mest inte får det stöd de behöver. Människor som är i behov av samhällets stöd och som inte klarar sin vardag utan att samhället finns där får se hur samhället sviker dem och får se hur politiken inte levererar och lever upp till de förväntningar som de har. Det är därför som vi i Liberalerna i vår skuggbudget lägger fram tydliga förslag för att se till att välfärden fungerar bättre. Det handlar om skolan. Vi säger exempelvis att nyanlända måste gå i skolan längre. De som kommer till i 12–13-årsåldern kan inte förväntas lära sig svenska eller lära sig räkna på två eller , utan de behöver fler år på sig. Det handlar om dem som kommer till när de är väldigt små och om föräldrar som kommer till . Barnen ska få möjlighet att gå i förskola, där barnen tidigt får lära sig svenska. Och mamma och pappa kan få komma ut och jobba. Vi vill lyfta upp matematikens betydelse i skolan genom att vi tydligt säger att vi vill ha fler undervisningstimmar i matematik. Det är viktigt för att barn och ungdomar ska lära sig mer. Och det är viktigt för vårt land, som av tradition är ett ingenjörsland, att vi är duktiga på matematik. Det handlar om investeringar och satsningar i sjukvården. Vi går fram med en kömiljard, och vi har riktade satsningar för att vi ska få fler specialistsjuksköterskor i sjukvården. När sjukhus i och stänger avdelningar och inte utför operationer, inte för att det är brist på läkare utan för att det inte finns några sjuksköterskor som vill jobba och för att de har sagt upp sig i frustration över dåliga arbetsvillkor, vittnar det om att välfärden och sjukvården inte levererar utifrån det vi som medborgare kan förvänta oss. Svaret på det måste vara att tydligt försöka lösa detta genom att lyfta upp sjuksköterskeyrkets status, bland annat genom att ha fler karriärvägar för de sjuksköterskor som finns och genom att fler kan vidareutbilda sig på jobbet. För detta avsätter Liberalerna pengar. Allmänna bidrag till kommuner Att välfärden fungerar är grunden för att människor ska känna trygghet. Trygghet är viktigt för att människor ska känna frihet. När välfärden inte lever upp till de förväntningar människor känner skapar det ett samhälle där alla inte får chansen och där människor tappar förtroendet för politiken. Ingenting är viktigare än att välfärden levererar och lever upp till de förväntningar som människor har. Därför krävs det satsningar på välfärden, och det hittar man i Liberalernas budgetalternativ. I detta anförande instämde och (båda L). 30 (MP): Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Eftersom i första steget av budgetprocessen ställde sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än dem som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. Vi hänvisar till vårt särskilda yttrande som vi har tillsammans med S och V. Mycket har sagts om principerna för en övergångsbudget. Jag känner inte att jag behöver upprepa det just , men jag vill understryka att en övergångsbudget inte är en permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den inte heller avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärd och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin egen ekonomiska politik, något som jag hoppas kan åstadkommas . Men eftersom en regering ännu inte är på plats och jag har tillfälle tänker jag prata om ett par saker inom detta stora och viktiga område. Det går bra för , men vi har stora utmaningar framför oss. Vi måste leva mer hållbart. Förutom klimatkrisen är en av de största utmaningarna att människor ska ha det bra och känna sig trygga. En del i det, och som ligger inom det ansvarsområde som vi diskuterar , är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för människor oavsett vilken kommun de bor i. Det är i kommunerna våra invånare bor och där många är beroende av den service och hjälp som vi byggt upp då välfärdssamhället vuxit fram. Det är inom kommunernas ekonomi som stora delar av den svenska välfärden ryms – det handlar om grundläggande områden som sjukvård, omsorg och skola. har vi överskott i de flesta av kommunerna och landstingen, men några klarar inte sina ekonomiska åtaganden, och vi ser betydande svårigheter framöver. Det är allvarligt och riskerar att drabba de människor som bor där. Allmänna bidrag till kommuner Den rödgröna regeringen tog detta på mycket stort allvar och sköt till historiska summor med välfärdsmiljarder, men vi ser att ännu mer kommer att behövas framöver. När allt fler blir äldre behövs mer personal i vården, och när barnen blir fler i förskola och skola behövs fler pedagoger och vuxna. Men de behöver inte bara bli fler. De behöver också bra arbetsvillkor med arbetstider som det går att leva med och lön som det går att leva på. De människor som arbetar inom välfärden utgör en av de allra viktigaste resurserna som vi har, och dem måste vi ta hand om. Sedan den rödgröna regeringen tillträdde har ungefär 100 000 extra anställts inom välfärden. Det har varit nödvändigt, men vi ser ett ökat behov framöver. För att de som arbetar med våra barn, sjuka och äldre inte ska bränna ut sig behövs både mer personal och mer resurser. Vi ser nämligen att den psykiska ohälsan, ofta stressrelaterad och med koppling till arbetslivet, är stor. Då är det viktigt att se över arbetstiden för dem som jobbar inom omsorgen. Där upplever de anställda ofta stress, en orimlig tidspress och dåliga arbetstider. vill många som arbetar deltid ha en heltidstjänst. Vi i står bakom allas rätt till heltid som vi anser att det ska vara möjligt att arbeta deltid för alla som behöver öka flexibiliteten i livet. Det gäller inte minst småbarnsföräldrar och äldre som närmar sig pensionen. Vi gick därför till val på att införa en möjlighet till stegvis arbetstidsförkortning för äldre anställda inom välfärden. Men vi ser inte bara att detta behöver göras. Bristen på personal inom vissa vårdyrken är omfattande. Därför är det oerhört viktigt för en fortsatt stark välfärd att bygga ut utbildningsplatser för att möta vårdens behov. Jag vill också säga något om LSS. De senaste årens domar i har lett till en praxis där många brukare har förlorat sin statliga assistansersättning. LSS behöver förtydligas så att personer verkligen får det stöd de har rätt till. Vi gick till val på att skjuta till 1 miljard till LSS för att förverkliga detta. För är det tydligt att målet med den omarbetning som sker är att vi ska kunna återgå till den rättspraxis som gällde innan bland annat domen om egenvård kom 2012. Alla varianter av sondmatning och andningshjälp ska ses som grundläggande behov och därmed ge rätt till personlig assistans. Det är fler som vill göra saker på detta område framöver. Det välkomnar jag, för det är helt nödvändigt. Med detta sagt, i all korthet, om ett enormt område i statens budget vill jag avsluta med att konstatera att det finns mycket att göra. Jag hoppas att få återkomma med en sammanhållen ekonomisk politik som ger förutsättningar för långsiktig hållbarhet för kommunerna, för det är en viktig del i utvecklingen av ett starkare . I detta anförande instämde (MP). 31 (M) replik: Allmänna bidrag till kommuner Det går att instämma i mycket av det som tar upp i sitt anförande om viktiga saker vi behöver göra i kommunerna. Samma fråga som jag ställde till tidigare kommer dock upp igen. Ni har satsat ganska mycket pengar på kommunsektorn, men trots detta har resultaten gått åt fel håll. Trots att kommunerna har fått ökade statsbidrag och vi har haft en högkonjunktur och väldigt goda skatteintäkter har vi problem. Vårdköerna är längre. Fler människor än tidigare väntar på cancerbehandling. Vi har sämre skolresultat. Vi har färre poliser. Vi har fler ouppklarade brott och så vidare. Trots detta säger att vi nu ska lösa alla problem genom att lägga fram en ny budget med mer pengar till kommunerna. Hur ska garantera att pengarna den här gången kommer att lösa de problem som ni inte har löst ? 32 (MP) replik: pratade jag mer utifrån ett allmänt tillstånd och inte utifrån ett eget förslag. Jag kan ju också konstatera att även i den budget som går igenom från och finns det tillskott till just dessa områden. Jag antar därför att även och ser att ökade resurser antagligen är en del av det som kommer att behöva göras för att kunna lösa de utmaningar som finns. måste vi se att problemen i kommunerna, regionerna och landstingen med köer i vården och att människor upplever att de inte får den vård och omsorg som de har rätt till är ett stort problem för oss alla. Men det fixas inte bara genom ett litet knäpp med fingrarna och lite mer pengar. Det är ju ett område som har varit eftersatt , där vi har sett underfinansiering och för lite pengar. Det har varit för lite utbildning och för få satsningar på till exempel arbetsmiljö, vilket har gjort att de som finns inom de här välfärdsyrkena inte har orkat eller velat stanna kvar. Det är oerhört tydligt att vi måste göra jättemycket utöver att bara skjuta till resurser, och det har vi också förslag på. Men just pratar vi egentligen om det statliga ekonomiska bidraget för att kommun- och landsting ska kunna sköta sina åtaganden. Jag är helt övertygad om att alla våra kommuner och landstingspolitiker där ute inte vill något hellre än att få rätsida på det vi ser går åt fel håll. Det är däremot inte allt. Flera saker ser bättre ut än de har gjort på . Fler poliser kommer att bli utbildade, och skolresultaten stärks, till exempel. 33 (M) replik: Vi pratar ofta om resurser och hur vi ska skjuta till mer pengar. Men problemet är att man också måste prioritera rätt och lägga resurserna på rätt saker. Det är det vi försöker att göra i vår budget, där vi gör ändringar i den stora övergångsbudgeten. Vi prioriterar helt enkelt om, tar bort sådant som inte har gett resultat och lägger i stället de pengarna på andra saker där vi tror att de får större effekt. När det gäller vårdköerna prövade vi under alliansåren att skjuta till en kömiljard. Den hade sina brister, men den gjorde faktiskt att köerna minskade. När ni tog bort kömiljarden ökade köerna igen, vilket visar att om man satsar på fel saker får man ingen effekt. Allmänna bidrag till kommuner lägger vi fram ett nytt sådant förslag för att återigen försöka minska köerna. Det är där jag tror att vi måste ha diskussionen: Vad gör vi som ger effekt? Det handlar inte bara om att göra slut på mest pengar, utan det handlar om att göra rätt saker med de pengar vi använder. 34 (MP) replik: Jag kan verkligen hålla med om att det är viktigt att vi prioriterar rätt saker och att man utvärderar det arbete som man gör. som kömiljarden fanns pågick en stor debatt ute i landsting och regioner. Köerna kortades visserligen i början, men fick folk vård och blev friskare? Det slutgiltiga resultatet av resurstillförsel måste ändå handla om friskhet och inte om köer, och där såg vi kanske inte heller de resultat som vi ville ha. Inom det här området har vissa justeringar gjorts. Men när man ser på prioriteringarna i stort av var man lägger resurser och av vad som är viktigt kan vi konstatera att och budget inte alls tar sig an den utmaning för klimat och miljö som vi också ser är nödvändigt framåt för att kunna bygga ett starkare . 35 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. kommer att bli ihågkommen för en utdragen och tyvärr misslyckad regeringsbildning. Men många människor bekymrar sig mer för otrygghet, polisbrist och dåliga skolresultat än för vem som ska bli statsminister. De kriminella gängen har inte tagit paus för att saknar regering, och vårdköerna har inte försvunnit. har inte råd att vänta på viktiga förändringar av politiken. Vi har en övergångsregering men, som sagt var, inte en övergångsriksdag. Det är som har ansvaret för att besluta om statens budget, och har och statsbudget antagits. Det är inte en kupp, även om verkar tycka det. Den rödgröna regeringen har varit okrönta mästare när det gäller att slösa med våra skattemedel. Men framgång mäts inte i antal förbrukade kronor utan i resultat. tar vi bort meningslösa utgifter och prioriterar om. Det är viktigt att komma ihåg att den beslutade statsbudgeten bygger på den övergångsbudget som presenterades , med ett antal förändringar som och har enats om. I en budgetmotion på ungefär 30 sidor som korrigerar den stora övergångsbudgeten på 3 000 sidor kan man såklart inte ha med allt. Vi kan i dagens politiska läge inte göra mer än de besparingar och satsningar som går att göra utan större lagändringar och som våra myndigheter också klarar av att hantera. Det vi har gjort i vår budgetmotion är alltså att föreslå sådant som går att genomföra med kort varsel. Trots detta har vi lyckats få med imponerande mycket. Det handlar om skattesänkningar för pensionärer och löntagare, satsningar för att stärka välfärden i kommunerna, mer resurser för kortare vårdköer och ökad trygghet för dem som behöver personlig assistans. Dessutom ökar resurserna till polis, tull och försvar. Allmänna bidrag till kommuner finns en mängd skrivningar och avsiktsförklaringar i vår budgetmotion, saker som vi vill ta tag i så snart vi förhoppningsvis kan bilda regering. Då kan alla våra vallöften bli verklighet. En viktig del i vår budget är våra satsningar på välfärden. För de flesta människor är välfärden i praktiken ofta just den verksamhet man möter hemma i sin kommun eller i sitt landsting. Kommunsektorns ekonomiska situation är därför en av våra viktigaste politiska frågor. När Alliansen tillträdde 2006 var det efter där kommunsektorn visat stora underskott. Under Alliansens regeringstid –2014 rådde faktiskt balans i kommunsektorn mellan kostnader och intäkter, detta trots den djupa finanskrisen. Detta klarade vi genom att skjuta till stora extra pengar till välfärden. under en S-regering har vi haft en stark högkonjunktur och höga skatteintäkter. Trots detta har vi haft med nya obalanser för kommunerna där skatteintäkterna inte räckt för behoven. är situationen under kontroll; lyckades de flesta kommuner till och med redovisa överskott. Men då ska man som sagt komma ihåg att vi haft en stark högkonjunktur med goda skatteintäkter och att tillfälliga pengar för mottagande av nyanlända tillfälligt stärkt ekonomin. Kommuner och Landsting presenterade sin ekonomirapport. Varningssignalerna är tydliga. Kostnaderna i kommunerna spås öka betydligt snabbare än intäkterna. Jag ska gå igenom fem huvudsakliga skäl till detta, enligt SKL. För det första ökar kostnaderna för ekonomiskt bistånd. Huvudskälet är att allt fler nyanlända blir beroende av bidragsförsörjning när de lämnar etableringsuppdraget utan att komma vidare till arbete. När statens försörjning av den nyanlände upphör går kostnaderna över på kommunerna. För det andra ökar kommunernas kostnader till följd av bostadsbrist. När det saknas vanliga bostäder för olika utsatta målgrupper måste nämligen ta till dyra, kortsiktiga bostadslösningar. Orsakerna till bostadsbristen är flera, men två skäl sticker ut: Det är fler ungdomar som vill flytta hemifrån, och ett stort antal nyanlända behöver bostad. För det tredje sänkte regeringen ersättningen till kommunerna för ensamkommande barn och ungdomar . Enligt Kommuner och Landsting har detta sammantaget medfört årliga underskott i miljardklassen för kommunerna. För det fjärde larmar man om ökade kostnader inom individ‑ och familjeomsorgen. Det handlar om ökade missbruksproblem bland unga, fler orosanmälningar rörande större syskonskaror, fler fall av hedersrelaterat våld och våld i nära relationer och fler komplicerade placeringar av barn och unga. Allt detta kostar mycket pengar. För det femte har kommunerna ett stort demografiskt tryck, då både gruppen unga och gruppen äldre ökar. Vissa kommuner brottas med stora och växande pensionsskulder. Landstingen och regionerna har ett ännu mer ansträngt läge. Kostnaderna fortsätter öka i snabb takt medan skatteunderlagets utveckling bromsar in. Trots högkonjunktur redovisade fem landsting och regioner underskott 2017, och i andra landsting har man tvingats höja skatten. Allmänna bidrag till kommuner Sammantaget är situationen oroväckande för kommuner och landsting. och statsbudget som tagit beslut om innebär en extra satsning på 3 ½ miljard till kommunerna och 1 ½ miljard till landsting och regioner. Det är helt avgörande tillskott för att stärka välfärden. Kommande år blir det ytterligare pengar – mer än vi sätter av . Det handlar bland annat om satsningar på mindre barngrupper i förskolan, mer undervisningstid i lågstadiet, en tioårig grundskola, byggande av fler äldreboenden, satsningar på demensvård och kvalitetsutveckling av , en ny kömiljard för att korta vårdköerna, satsningar på cancervården och inte minst återinförd värdighet i LSS, där personer i behov av andningshjälp och sondmatning självklart ska få den hjälp de behöver. Våra reformer och satsningar är oerhört viktiga och ett steg mot bättre välfärd och bättre prioriteringar. är det viktigt att påpeka att det inte går att rädda välfärden i kommuner och landsting bara genom skattehöjningar eller ökade statsbidrag. Det krävs reformer för fler i arbete, minskat bidragsberoende och en betydligt bättre kostnadskontroll och prioritering så att man får mer välfärd för varje skattekrona. En del av detta kräver nya lagar och regler från regering och riksdag, annat ligger på nivå och kräver modiga och tydliga kommunpolitiker. Om det är något konkret jag skulle vilja slå ett slag för i detta anförande är det personalförsörjningen inom vård och omsorg. Vi vet att personalen blir allt äldre och att det är svårt med nyrekrytering. Ska vi klara bemanningen måste vi förbättra arbetsvillkor, arbetsmiljö, schemaläggning, personaltäthet, löner och ob-ersättning. och budget ger kommuner och landsting möjlighet att ta viktiga steg i denna riktning. Man kan också konstatera att en betydande del av orsakerna till den ansträngda situationen i våra kommuner är direkt kopplad till det omfattande mottagandet av nyanlända . Det visar hur viktigt det är att inte gå tillbaka till den tidigare, ohållbara migrationspolitiken. De partier som driver på för att vi ska backa tillbaka till det gamla regelverket tar inte ansvar för välfärden. Det måste vi vara mycket tydliga med i debatten.