prot · H50994 · 2018-04-10 00:00:00 — När jag möter dessa medarbetare inom välfärden tänker jag: Hur kan det komma sig att det i finns krafter, som leds av moderater och sverigedemokrater, som vill slåss för obegränsade vinster inom välfärden och obegränsade vinstuttag från svensk skola och äldreomsorg? Hur kan vissa ledamöter av denna kammare se som sin uppgift att kämpa för ett regelverk som innebär att skattepengar lämnar verksamheten? I stället för att pengarna används till att anställa fler lärare, höja lärarlönerna och förbättra villkoren för lärarna och undersköterskorna tillåter vi nu ett läckage. Om vi hade diskuterat detta hade jag förstått om det fanns en okunskap hos moderata och sverigedemokratiska företrädare. Men med vår kunskap om obegränsade vinsters effekter, inte minst vad gäller villkoren för personalen inom välfärden, och om läckaget från svensk välfärd undrar jag hur det kan komma sig att aktörer i denna kammare slåss för obegränsade vinstuttag. Låt mig avslutningsvis återigen får säga det som jag har sagt här i kammaren: Vi står upp för valfrihet, mångfald och alla elevers och föräldrars möjlighet att få välja skola. Men detta måste kombineras med ett regelverk som säkerställer att våra skattepengar används till det som de är avsedda för och att eventuella överskott ska återinvesteras i lärare och undersköterskor och inte delas ut som vinst och därmed lämna verksamheten. 37 (M): Om ministern verkligen hade stått på elevernas, de äldres och de vårdbehövandes sida hade han fokuserat på kvalitet, kunskap och mångfald, inte på något annat. Även har många kritiska invändningar. Jag kan inte läsa upp alla, för det skulle ta all min talartid. Jag väljer ett citat som verkligen beskriver inställning till utredningens förslag. säger så här: ”Det är prematurt” – sug på den, ni – ”att – som utredningen gör – avfärda möjligheten att ställa tydligare och utförligare kvalitetskrav på företag som ett alternativ till vinstbegränsning och att utredningen inte tillräckligt analyserat de offentligfinansiella effekterna av förslaget.” använder ordet ”prematurt” i sitt konstaterande om att utredningen helt enkelt inte ordentligt har tagit reda på om det föreslagna vinsttaket verkligen behövs för att kvaliteten ska säkerställas. Jag nämnde Lagrådet och , men även stämmer in i denna kritik. anser att utredningen inte har lyckats visa att man behöver reglera vinst i välfärden. De anser även att utredningen inte har visat att det finns vare sig övervinster eller selektionsproblem på de välfärdsmarknader där uppdrag tilldelas efter konkurrensutsättning. Även är tydligt i sitt ställningstagande. Man menar att det finns en risk att förslaget strider mot regeringsformens avsnitt om näringsfrihet, mot och mot den fria rörligheten inom . Vi har alltså en utredning, herr talman, som sågas av många tunga instanser. Vi har en riksrevision som använder begreppet ”prematurt”, ett konkurrensverk som starkt ifrågasätter om det verkligen finns övervinster och selektionsproblem och ett advokatsamfund som ser en risk att det strider mot . Och har jag inte ens nämnt de 4 500 välfärdsföretag som kommer att läggas ned vid en sådan begränsning. Vi talar om små hemtjänstbolag, skolor, vårdcentraler och äldreboenden. Hur kan vi ha en regering som ens tänker tanken att lägga fram ett sådant förslag? Precis som min kollega, , sa har jag nog aldrig upplevt en så företagsfientlig regering som den som finns . Hur kan en regering helt slå dövörat till det svenska näringslivet, där fyra av fem jobb skapas? Det lär ju inte vara som har lösningen till Socialdemokraternas löfte om att ha lägsta arbetslöshet och heller inte lösningen till att kvaliteten i välfärden säkerställs. Ministern talar så varmt om att regeringen vill ha valfrihet, mångfald och kvalitet. Se då till att fler aktörer kan vara med och bidra till att en sådan utveckling de facto sker! Det gör man inte när man motarbetar privata aktörer som är med och utvecklar kvaliteten i välfärden. 38 (M): I mitt första anförande gav jag statsrådet möjlighet att bemöta den kritik som riktade. Inte med ett enda ord valde statsrådet att bemöta den. Med ideologiska skygglappar på gav han inte ett enda svar. Låt mig göra några nedslag i den kritik som har riktats mot regeringens förslag från andra tunga remissinstanser. Enligt utgör utredningens betänkande inte ett fullgott beslutsunderlag. Man menar bland annat att det inte är klarlagt i vilken utsträckning företag kan komma att lämna marknaden och i vilken utsträckning det finns beredskap och kapacitet hos det allmänna att möta upp detta. pekar också på att förslaget utgör ett stort avsteg från grundläggande principer som gäller för svensk bolagsrätt och att det framstår som särskilt angeläget att konsekvensanalysen är grundlig. framför att utredningens proportionalitetsbedömning av förslaget är bristfällig. anser att det inte går att göra någon speciell bedömning av de samhällsekonomiska eller offentligfinansiella effekterna utifrån det underlag som utredningen påvisar. Statskontoret anser att utredningen inte presenterat något underlag som gör det möjligt att bedöma om nyttan med dess förslag står i rimlig proportion till de möjliga konsekvenserna. anser att förslaget i praktiken utgör ett vinstförbud och att det är en ineffektiv åtgärd vars konsekvenser är otillräckligt utredda. Enligt Lagrådets bedömning är all denna kritik inte ogrundad. Låt mig påminna om att Lagrådet inte är vilken remissinstans som helst. Där ingår domare från och . De ska granska hur lagförslag förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt. Tillåt mig att direkt citera från Lagrådets yttrande. När det gäller det kommunala självstyret skriver Lagrådet: ”Om det skulle visa sig riktigt att de föreslagna reglerna kraftigt kommer att inskränka tillgången till enskild företagsamhet inom de aktuella välfärdsområdena, innebär detta i praktiken ett mycket betydande ingrepp i självstyrelsen.” När det gäller en av våra grundlagars skrivningar om näringsfrihet skriver Lagrådet: ”Enligt Lagrådets mening saknas en tillräckligt djupgående analys av förslagets förenlighet med näringsfriheten.” Lagrådet fortsätter: ”Det är förenat med risker att införa en reglering såsom den föreslagna utan en mer djupgående analys av de konstitutionella frågorna.” Med anledning av den kraftiga kritiken från tunga remissinstanser, däribland regeringens egna myndigheter, vill jag fråga: Anser civilministern och regeringen att konsekvenserna av deras lagförslag är tillräckligt utredda, så som man kan förvänta sig av ett regeringsdugligt parti? Det hade varit mycket intressant att till protokollet få ett tydligt ja eller nej på den frågan, med motivering. Lagrådet, , , , , och verkar inte tycka så. 39 Statsrådet (S): I och inlägg lyser en grupp med sin frånvaro: svenska folket. Det sägs inte ett ord om den stora majoritet av svenska folket som vill begränsa vinsterna i välfärden. Det sägs inte ett ord om den stora majoritet bland moderata väljare som vill begränsa vinsterna i välfärden och skolan. Det finns en orsak till detta, herr talman, som inte har att göra med de argument som vi nu har hört från talarstolen. Folket, våra medborgare, minns JB-konkursen. De minns rapporter om missförhållanden inom äldreomsorgen som en effekt av den stora vinstjakten och viljan att maximera vinsterna genom att minska kostnaderna och därmed också bemanningen i äldreomsorgen. Svenska folket har följt den här frågan och ser fördelarna med mångfald och valfrihet men också nackdelarna med stor vinstjakt i välfärden. Svenska folket vet nu att vi är ensamma i Europeiska unionen och i västvärlden med att tillåta obegränsade vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Svenska folket vet att det går att kombinera valfrihet och inflytande för brukarna med ett regelverk om hur resurserna ska användas och som sätter stopp för läckaget. Har den här frågan utretts noga? Ja, jämför denna utredning, denna debatt och denna kritik, som är naturlig i en sådan här lagstiftningsprocess, med den diskussion och det underlag som föregick friskolereformen. Eller låt oss backa till när lagen om valfrihetssystem infördes eller när tvånget för landsting att införa valfrihetssystem i sjukvården infördes. Gjordes det några riktiga konsekvensanalyser då? Vet vi hur dessa system har påverkat kostnadsutvecklingen inom välfärden, eller tror vi att resurserna i välfärden är obegränsade? Den moderata utgångspunkten verkar ju vara att det inte spelar någon roll vilka regler man har, för resurserna är obegränsade. En nyhet för mina kära vänner här är därför att vi har begränsade resurser i äldreomsorgen och i skolan. Då måste vi bestämma oss för att ha regler för hur dessa knappa resurser ska användas, så att de inte används till friskoleetableringar i eller utan till löner åt svenska lärare och undersköterskor. Det är där vi står . Våra skattepengar, som ska gå till välfärden och skolan, finansierar uppbyggnaden av friskolor och fristående förskolor i eller, som vi kunnat läsa, i . Vi har tillräckligt många utmaningar i vår välfärd. Jag och regeringen står för det här förslaget, för vi vet att det behövs regler, så att vi undviker fler fall som JB-konkursen, som ju föregicks av stora vinstutbetalningar. Vi vet att regelverket behövs om vi inte ska se upprepade Caremaskandaler. Vi vet att det är en skyldighet gentemot våra skattebetalare. Vi vet också att det finns en mycket stark lobbyism mot detta förslag, denna folkvilja. Men någonstans måste svenska folkets röst segra i denna fråga. 40 (M): är det inte bara tunga myndigheter och företagare som har sagt sitt utan också de idéburna organisationerna, som ofta lyfts fram som positiva exempel i debatten om vinster. Det kanske inte är så konstigt att regeringen har valt att undanta dessa, då man är väl medveten om att inte heller de klarar av ett vinstförbud. I remissvar skriver man att man stöder tanken på att välfärden präglas av socialt ansvarstagande, kvalitet och mångfald. Men man skriver också att förslaget gör det omöjligt att bedriva privat välfärd, vare sig man är vinstutdelande eller icke vinstutdelande. Vinster kan återinvesteras i verksamheten, så att socialt ansvarstagande, mångfald och kvalitet kan komma till stånd. På tal om svenska folket kan jag upplysa ministern om att om man frågar svenska folket om de tycker att valfrihet och kvalitet i sjukvården, omsorgen och skolan är viktigt visar det sig – detta vet ministern lika väl som jag – att det finns en klar majoritet som säger ja. Detta är något som utredningen fullständigt bortser från. Jag har gått i skola i . Jag tror inte att vi vill ha deras system, där det är en nödvändighet att betala höga avgifter för att man ska komma in på rätt universitet eller högskola. Jag är jättestolt över att vi har det system vi har i . Jag tycker inte att vi ska titta på andra länder. Jag är stolt över det system som vi är ensamma om. Därför vill jag uppmana ministern att låta detta förslag hamna i papperskorgen i likhet med förslaget om exitbeskattning. Låt oss tillsammans fokusera på hur kvaliteten i vår välfärd ska säkras. Detta måste väl vara viktigare än att ta hänsyn till ? 41 (M): Jag har ställt några frågor till statsrådet, men jag har än så länge inte fått ett enda svar. Det har varit ideologiska svar. Vi tycker ju olika i den här frågan. Jag har försökt förstå varför regeringen lägger fram en proposition som är så dåligt underbyggd. Jag har ställt mig frågan om socialdemokratin är regeringsduglig, och den frågan har jag ställt mot bakgrund av kritiken mot det här förslaget. finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Lagrådet skriver sammanfattningsvis, efter att ha räknat upp ett antal rubriker i yttrandet: ”Mot bakgrund av vad som anförts under rubrikerna … finner Lagrådet att de remitterade förslagen inte är ägnade att läggas till grund för lagstiftning.” Det är väldigt tung kritik, men jag har inte fått några svar från statsrådet när det gäller detta. Socialdemokraterna lägger alltså fram ett förslag vars konsekvenser flera remissinstanser varnar för. Det är konsekvenser som kan påverka väldigt många människor – alla de människor som har valt en fristående aktör för sina välfärdstjänster. De riskerar nu att inte längre ha någon valfrihet. finns kanske inte längre skolan kvar för de elever som statsrådet hänvisade till tidigare, en skola som de och deras föräldrar har valt. Utförarna kan komma att lägga ned sin verksamhet. Det är en risk som flera remissinstanser pekar på. Detta gör i sin tur att kommuner måste vara redo att på kort varsel ta över dessa tjänster. Valfriheten hotas för tusentals människor. Förslaget är mycket tveksamt i förhållande till våra grundlagar. Men ändå väljer regeringen att lägga fram en proposition. Är Socialdemokraterna regeringsdugliga? Det är nog en fråga som varje väljare får ställa sig i det kommande valet. 42 Statsrådet (S): Tack, och , för en bra diskussion som tydliggör skillnaderna i svensk politik! Under den här debatten har jag kommit att tänka på de kommentarer som fälldes av de borgerliga statsråden under den förra mandatperioden, då vi fick rapporter om missförhållanden på grund av vinstjakten i välfärden. Jag vet inte om mina motdebattörer minns hur uttalade att riskkapitalisterna inte skulle tillåtas i den offentligt finansierade välfärden eller hur andra statsråd sa att den som är ute efter stora vinster inte har något i svensk välfärd att göra. Det var retoriska grepp och kommentarer efter rapporter om missförhållanden som hade uppstått på grund av avsaknaden av regelverk och på grund av att vi hade tillåtit en vinstjakt i svensk välfärd, till skillnad från hur man hade gjort i andra, jämförbara länder. Men kommer vi till sanningens stund. är det inte bara kommentarer och vackra ord. ska denna kammare ta ställning till om vi ska få ett regelverk som ställer krav på dem som får ta emot svenska skattepengar för att bedriva välfärdsverksamhet i vårt land eller om vi ska fortsätta att tillåta vinstjakten i vårt samhälle. Valet görs av denna kammare, och varje riksdagsledamot som deltar i den omröstningen har ett ansvar. I slutändan handlar det om hur vi ska använda de skattepengar som vi med tvång tar in från medborgarna för att finansiera gemensamma angelägenheter. Svenska folket har valt sida för länge sedan. De förväntar sig att vinsterna i välfärden begränsas. går frågan vidare till riksdagsledamöterna. Tack för denna debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2017/18:436 om viltolyckor 43 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller vilka åtgärder jag planerar att vidta för att säkra upp det svenska vägnätet och minska antalet viltolyckor. Jag är medveten om de problem som viltolyckor på våra vägar och järnvägar orsakar. Vid snörika vintrar, som denna, har olyckorna på många håll varit fler än vanligt. Regeringen anser därför att det är viktigt att samhället långsiktigt verkar för att minska antalet. Det är många olika faktorer som sammantaget påverkar viltolyckorna, och frågan är därför mycket komplex. Viltolyckorna har ökat i . Generellt sett är de främsta orsakerna till detta ett ökat trafikarbete på allt fler vägar och järnvägar. Lokalt och regionalt kan stora variationer förekomma. Olyckorna varierar till exempel med trafikmängd, hastighet, populationsstorlek, fragmentering och fördelning av viktiga resurser för djuren i landskapet och bebyggelsens utformning. har ansvar för att vidta åtgärder i infrastrukturen för att minska viltolyckorna, och de arbetar med ett flertal olika åtgärder. Viltstängsel har satts upp på många ställen, men de behöver i vissa fall kompletteras med säkra passager där viltet kan passera fritt under eller över vägen. Underhåll och reparation av befintliga stängsel och grindar är också viktigt. medverkar också i ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt såväl som att utveckla nya metoder och verktyg som kan användas i fysisk infrastrukturplanering. Syftet är att bli bättre på att ta hänsyn till vilt vid planering och underhåll av infrastruktur. Det finns även ett väl etablerat samarbete för att arbeta med frågor rörande viltolyckor i Nationella . Det är ett samarbetsorgan där ett flertal myndigheter och frivilligorganisationer kan samarbeta kring en angelägen uppgift. Sammantaget kan jag konstatera att det pågår ett flertal initiativ och samarbeten för att minska antalet viltolyckor. Jag kommer att fortsätta att följa frågan i min dialog med . 44 (M): Tack, ministern, för svaret! Låt mig börja med att konstatera att det har skett en dramatisk ökning av antalet viltolyckor . Det är en del av bakgrunden till att jag tar upp denna frågeställning. Det dör i snitt fyra personer . Ungefär 200 personer skadas allvarligt, och många har men för livet efter de allvarliga skadorna. Det finns sannolikt också ett visst mörkertal när det gäller dödsolyckorna. Det finns en del väjningsolyckor där man inte kan fastställa detta. Det rubriceras inte som en viltolycka om man kör av vägen, även om det var ett vilt som orsakade att det hände och även om det skrivs i polisrapporten. Vi har också exempel som gäller en minibuss. Tre personer avled då de körde in i en lastbil som bromsade in för en ren. Man kan konstatera att de allvarliga olyckorna är ganska ojämnt fördelade över landet. Man kan se på Norrlandslänen – dit räknar jag även och . En stor del av de allvarligt skadade finns i de länen. Det är klart att det är en rätt ojämn fördelning av detta. I har man lika många allvarligt skadade som man har i . Sedan kan det förvisso vara stockholmare som besöker som råkar ut för dessa olyckor. Men olyckorna är helt enkelt ojämnt fördelade geografiskt. Vi har väg med viltstängsel – av de som staten ansvarar för. Detta orsakar dödsfall. Det orsakar mycket lidande och en stor samhällskostnad. Man brukar säga att samhällskostnaden till följd av viltolyckorna är ungefär 3 miljarder . Jag tänker inte skylla den kraftiga ökningen på denna regering, även om det av någon outgrundlig slump visar sig att olyckorna ökar kraftigt när vi byter regering. Jag tänker inte ens försöka säga att det är denna regerings fel – detta beror givetvis på andra saker. Men det ligger inom ministerns och regeringens möjlighet att vara delaktig och att vända utvecklingen genom att våga satsa pengar på det svenska vägnätet. Jag kunde möjligen önska att regeringen ville satsa lika mycket som på vägnätet, men jag tänker inte ta den debatten utan i stället inrikta mig på det som är nära möjligt för ministern att göra. Jag sitter i Polisregion nords insynsråd. Polisen där är lite frustrerad. I Nationella , som ministern hänvisar till, är det, som jag förstår, ett gott samarbete mellan alla de olika aktörerna – polisen, , länsstyrelserna, jägarförbund och så vidare. Men i de regionala viltråden ser det lite annorlunda ut. I exempelvis saknas . Man har ingen representant på plats, trots att det är polisen som vet vilka vägavsnitt det är som är särskilt olycksdrabbade. Det finns ett sådant exempel i mitt hemlän . Det gäller E45 mellan och . Den sträckan är mycket olycksdrabbad. Det är många viltolyckor med älg, vilket till slut kommer att innebära dödsolycka om man inte får bukt med detta. Det är tyvärr så det fungerar. Jag skulle vilja fråga ministern om han kan tänka sig att ta tag i detta: att med de medel han har till buds se till att deltar i de regionala viltolycksråden. Det är nämligen där man kan göra verkstad. Det är där polisen kan berätta vilka trafikavsnitt som man behöver jobba med. Då kan man faktiskt också förändra en del av denna statistik, i och med att färre då drabbas. 45 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget! Jag delar det. Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi sätter trafiksäkerheten främst i rummet och att vi arbetar med alla de medel som står till buds. Viltolyckor är svåra, för de sker slumpvis. De är svåra att förutse. Även om man försöker hitta stråk där detta är mer förekommande säger forskningen att av viltolyckorna är slumpvis lokaliserade. Alla inser utmaningen i att hitta bra och säkra trafikmiljöer, trots att vi nu har väg med viltstängsel. Ökningen av viltolyckor är också en tydlig signal om att det är ett ökat trafikarbete. Det är fler transporter på våra vägar. Vi är en större befolkning. Det är högtryck i svensk ekonomi. Det är några av förklaringarna. Tack och lov har vi en stark utveckling i fordonsindustrin i fråga om allt säkrare fordon, som naturligtvis i sig kan skydda människor från att skadas. Men det är ingen tvekan om att vi måste ha en hög ambitionsnivå när det gäller att fortsatt säkra vägarna, inte minst när det gäller viltolyckor. Då är det viktigt med ett starkt engagemang från . Det är helt avgörande. I den nationella plan som har föreslagit avsätter man över 3,3 miljarder till landskapsåtgärder, där bland annat dessa insatser ingår. är regeringen inte klar med arbetet, men i närtid kommer vi att presentera den nationella planen och också redovisa hur fördelningen av resurser kommer att bli. Jag ser detta som en viktig uppgift för . Jag vill också svara på den fråga jag fick av om engagemang. Jag tycker i grunden att det är en myndighet som ska vara djupt engagerad i samhällslivet, och jag tycker att man i arbetet med den nationella planen har tagit flera steg framåt i att involvera flera delar av samhället. Man tittar till exempel på bostadsbyggandet i framtagandet av en nationell plan. Det handlar om att ha en tätare dialog med kommuner och regioner, så att infrastrukturplaneringen hänger bättre samman med de andra investeringar som görs i samhället. På samma sätt är det viktigt att är djupt engagerat både ihop med det civila samhällets aktörer när det gäller trafiksäkerhet och viltvård och självklart också ihop med polis och med andra myndigheter. Skulle det behövas förtydligade regelverk för att säkerställa att har ett starkt engagemang i detta är det inga bekymmer att titta på sådana förutsättningar, för jag tycker att det är självklart att man ska ha ett starkt engagemang. Det är en ökning av trafikolyckorna till följd av viltolyckor, och detta leder till ett antal döda och skadade i trafiken. Även om vi i är världsledande när det gäller trafiksäkerhet och även om vi har en positiv utveckling med färre döda och skadade i trafiken än tidigare kan vi inte slå oss till ro, utan vi måste sätta igång och göra ännu fler insatser. Jag har tidigare här i kammaren redovisat hur vi går fram med krav på vinterdäck på tunga fordon och på alla hjul när det gäller bussar. Genom mobiltelefonförbudet får vi förhoppningsvis en mycket säkrare trafik där folk är koncentrerade på att hålla händerna på ratten i stället för att titta på annat. Naturligtvis tror jag också att alkobommar, som vi nu introducerar, kommer att innebära att det blir färre drogpåverkade i trafiken. Det här är viktiga insatser. Viltolyckor måste kunna förebyggas bättre, och då handlar det om viltstängsel, forskningsinsatser och över- och undergångar liksom ett antal andra insatser. Det kommer naturligtvis att vara en viktig del i den nationella planen, och jag har som sagt inga bekymmer med att säkerställa att är engagerat i detta. Det vet jag att man är nationellt, och det är man på många ställen i hela landet. 46 (M): Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är bra att samtliga partier i har höga ambitioner vad gäller trafiksäkerhet. Det är en styrka, och det är också en styrka att det ser ut på det sättet. Jag skulle önska att den här debatten kunde ske i allmänt samförstånd och att ministern bara tog till sig min uppmaning och sa att så gör vi. Men ministern säger en massa saker, herr talman, och med risk för att solka ned den goda stämningen i talarstolen vill jag bemöta dem. Ministern säger att de ska införa alkobommar.