prot · H60930 · 2018-12-15 00:00:00 — De gör det eftersom de lever enligt en kultur där man kräver att kvinnor ska täcka sitt hår, där kvinnan ansvarar för mannens sexualitet och där kvinnans människovärde avgörs av hennes klädsel. Det är precis samma kultur och samma värderingar som organisationen protesterar mot i som här kräver täckt hår hos den som vill handla i deras butik. Förtrycket är inte ett dugg finare i än det är i . Förtrycket som riktar sig mot icke troende är inte ett dugg finare än det förtryck som riktar sig mot troende. Kvinnoförtryck kan aldrig försvaras av lagar om avtalsfrihet. Kvinnoförtryck ska bara bort. För att tala klarspråk: Självutnämnda moralpoliser med en moral från medeltiden ska inte få utnyttja vår bristande diskrimineringslag – punkt. När vi talar om att konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt handlar det om mer än ångerrätt, sjysta villkor och innehållsförteckningar. Även om dessa delar är viktiga är det minst lika viktigt att diskriminering motverkas, precis som jag har redogjort för. Det är därför vi förespråkar att all diskriminering ska vara olaglig. Detta blir därmed indirekt även en del av vårt mål för konsumentpolitiken – vårt mål som tar upp behovet av trygga konsumenter. En annan del av vårt mål är aktiva konsumenter. Då syftar vi på att konsumenter ska få information så att de kan göra ett aktivt val. Därför driver vi också hårt att konsumenter ska veta vad det är de köper, var det kommer ifrån och vad som finns i det. Den sista delen i vårt konsumentpolitiska mål handlar om hållbarhet. Hållbarheten är minst lika viktig som de tidigare delarna. Konsumentpolitiken måste vara hållbar såväl socialt och ekonomiskt som miljömässigt. Det fria företagandet får aldrig ske på bekostnad av miljön eller av att människor utnyttjas och tvingas leva under slavliknande förhållanden – vilket tyvärr sker även i . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag vill med detta yrka bifall till vår reservation nr 3. 84 (C) replik: var innan vi träffades här i kammaren lite angelägen om att få ett replikskifte med undertecknad, men det är inte därför jag begär ordet. Det beskriver är naturligtvis ett oacceptabelt beteende hos en näringsidkare – precis lika oacceptabelt som det är när en privat hyresvärd nekar en person att hyra eller få tillgång till en bostad på grund av dennes etnicitet, utseende eller andra faktorer. Det som förbryllar mig lite grann är vilken koppling denna fråga har till gällande lagstiftning och på vilket sätt de saker som beskriver har någon som helst bäring på ramarna inom det konsumentpolitiska området inom utgiftsområde 18. Det vore intressant att lyssna till motiven till att just denna berättelse, som säkert alla kan hålla med om är en märklig historia och oacceptabel på många sätt, diskuteras här när vi diskuterar konsumentpolitiken inom utgiftsområde 18. Vilken lag, specifikt, är det avser att förändra med sin argumentation, och vilket anslag är det han anser ska utökas eller minskas? 85 (SD) replik: Hela mitt anförande bygger givetvis på det konsumentpolitiska mål som vi har, där vi anser att alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och säkert. Det är givetvis inte uteslutande vad vi beslutar om i civilutskottet – diskrimineringslagen beslutar vi inte om i civilutskottet, utan den har diskuterats och beslutats av . Men vår politik är hel. Den bygger på att hela samhället ska fungera, och diskrimineringslagen ligger inom den bit som jag kallar trygghet. Att den rättas till så att all diskriminering blir förbjuden är någonting som faktiskt är viktigt för alla konsumenter. Sedan finns det andra delar i konsumentpolitiken som till exempel ligger på miljö- och jordbruksutskottet. Jag vet till exempel att är för att konsumenter ska kunna konsumera aktivt. Man kan då undra varför inte har ställt sig bakom de förslag som vi har lagt fram i miljö- och jordbruksutskottet, där vi har föreslagit att det ska gå att se varifrån varor kommer och att det inte bara ska stå att saker och ting produceras inom EU. Det är en väldig skillnad om kött produceras i , eller . Dessutom ger EU friheten att inte ange vad som finns i alkoholhaltiga produkter. Varför ska man som konsument inte få reda på vad som finns i alkoholhaltiga produkter? Ja, det ligger utanför vårt utskott, men det ligger definitivt inte utanför konsumentpolitiken. 86 (C) replik: Då jag inte fick något ordentligt svar på frågorna jag ställde ska jag inte ytterligare förlänga debatten i den delen. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag kan bara notera att det för är oerhört viktigt att vi har en bostadsmarknad som står öppen för alla och att vi skapar en rörlighet på bostadsmarknaden som gör att människor får tillgång till en bostad, alldeles oavsett om det är en byggsubventionerad hyresrätt, nyproducerad eller befintlig genom en friare hyressättning, eller om man på det sätt som föreslår har möjlighet att hyra ut sin bostad i andra hand och få en skattereduktion för att man gör det. Detta, fru talman, är ett sätt som skapar större möjligheter för fler att ta sig in på den ordinarie bostadsmarknaden – en bostadsmarknad som inte exkluderar någon människa beroende på etnicitet, ursprung, ekonomiska förutsättningar eller tidigare historia vad gäller vandel och bakgrund. 87 (SD) replik: Jag kan konstatera att jag inte alls fick svar på det jag ifrågasatte. Jag försökte svara så gott jag kunde på varför vår politik när det gäller konsumenträtten är mer omfattande än att den ryms inom civilutskottet. För mig är det självklart att konsumenträtten även måste styras upp av andra lagar än bara dem som hanteras inom civilutskottet. Vad jag verkligen hade velat ha svar på är varför anser att vi ska aktiva konsumenter som man ska undanhålla en massa information från dessa konsumenter. Man ska inte ha rätten att få reda på vad som finns i en vara eller var inom EU varan är producerad, utan det ska räcka med att den är EU-märkt. har ju inte rätt till fler repliker, så tyvärr får vi inte några svar på dessa frågor. 88 (M): Mandatperiodens första budget har precis röstats igenom i denna riksdag. och gemensamma reservation vann. Den visar tydligt i vilken riktning vi vill att ska gå: ett tryggare , satsningar på sjukvård och mer kvar i plånboken för barnmorskor och poliser. Efter fyra förlorade år med ett rödgrönt styre måste vi nu stärka och ge människor tillbaka tryggheten i vardagen. Jag yrkar därför självklart bifall till och gemensamma förslag, som också är utskottets ställningstagande. Inom civilutskottets ansvarsområde finns mycket att göra. Vi behöver komma vidare i kampen mot barnäktenskap och stärka konsumenters rättigheter. En surdeg som fortfarande återstår är den vilda västern som råder inom skönhetsbranschen i . Här i vill vi gärna vara bäst på allt, men på skönhetsingreppens område är vi sämst i klassen när det gäller att genom lag skydda mot oseriösa aktörer. Vi måste också få fram en bostadspolitik värd namnet. Inte mycket har hänt . Ett grepp som den rödgröna regeringen försökt sig på är att genom ineffektiva byggsubventioner köpa sig ur bostadskrisen. Det är klassisk socialistisk politik. Att sätta ett på ett brutet ben löser dock inte den djupa bostadskrisen, som om vi inte får fram radikala förändringar bara kommer att bli än djupare. Vi väljer därför att fasa ut dessa ineffektiva subventioner. Vi vill ha en bostadspolitik, inte enbart en byggpolitik som endast levererar subventioner till byggarna när det är de som saknar en bostad som borde få vår uppmärksamhet. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det har från tidigare talare riktats kritik mot att länsstyrelserna nu inte hinner med att hantera alla ansökningar som har kommit in. Ett litet tips från mig är att lägga jakten på de småskaliga vattenkraftsägarna åt sidan ett tag och prioritera byggarna. Då kanske vi kan få se fler som hinner få sina ansökningar beviljade. Men återigen, fru talman: införa subventioner är enkelt. Att ta bort dem gör alltid ont. måste dock tas bort för att vi ska kunna se de riktiga utmaningarna och de riktiga problemen. Byggindustrier var ute och välkomnade borttagandet av byggsubventionerna. De efterfrågar, liksom oss, mer fokus på dem som faktiskt ska bo i det som byggs. Om vi stärker konsumenterna – konsumenträtten är viktig – så att byggbolag bygger det som efterfrågas och det som behövs är vi ett steg på vägen mot en bostadsmarknad som faktiskt fungerar och ett där det finns tillräckligt med bostäder. Vi har precis gått igenom en valrörelse; det är inte så länge sedan. I gammal god tradition innehöll den en mängd vallöften om allt mellan himmel och jord. Men som Byggindustrier också påpekade ekade det tomt beträffande vallöften om hur vår svenska bostadskris ska lösas. Vi skulle kunna ta det som kritik mot oss riksdagsledamöter, men det kan också ses som en liten fördel med tanke på det som vi har framför oss. Det kan faktiskt vara rätt positivt. Även om låsningarna i den svenska bostadspolitiken blev smärtsamt tydliga när bostadssamtalen havererade har vi i alla fall inte med spretande vallöften låst fast positionerna ytterligare, fru talman. , i början av mandatperioden, har vi alla möjligheter att ta nya tag och lösa de enorma problem som en icke existerande bostadspolitik skapar för unga som vill flytta hemifrån, för nyanlända som söker sitt hem i och för barnfamiljer som behöver flytta från sin trångboddhet. Vi i riksdag, fru talman, måste ta ansvar och leverera det som invånarna har rätt att förvänta sig av oss, det vill säga att vi löser bostadskrisen. får inte gamla positioner och låsningar stoppa oss från att komma fram. Vi kan vara radikala. Vi kan riva upp all nuvarande lagstiftning, börja med ett helt blankt ark. Vi kan titta på hur andra gör. Och, fru talman, med min norska bakgrund har jag av naturliga skäl lite särintressen i hur den norska bostadsmarknaden och bostadspolitiken fungerar. Jag skulle kunna säga mycket men nöjer mig här med att nämna att i gör de vad byggindustrierna lyfter fram och som jag tror är rätt väg. Den norska bostadspolitiken fokuserar på dem som är på väg in på bostadsmarknaden, de som ska bo och leva i det som byggs. Det borde också vara fokus. Eller, fru talman, så kan vi göra som vi alltid har gjort och försvara den duttpolitik som den svenska bygg- och bostadspolitiken är och återigen upptäcka att skyttegravspositioner inte gynnar dem som sätter sina förhoppningar till oss. Men jag måste tro, för skull, att vi kan lyfta oss ur våra skyttegravar, lämna låsta positioner och börja med att ställa frågan: Hur vill vi att bostadsmarknad ska fungera? När frågan är besvarad kan vi börja ta fram förslagen som leder dit. Det är bråttom. Duttandet måste få ett slut. Vi måste leverera riktiga reformer som löser bostadskrisen på kort och på lång sikt. Vi behöver en fungerande bostadsmarknad, inte fler . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 89 (SD) replik: Jag var inte helt nöjd med det tidigare svaret jag fick av , det vill säga: Jag fick egentligen inget svar. Även , tillsammans med hela Alliansen, har ju som mål aktiva konsumenter på en väl fungerande marknad – eller någonting ditåt. Men hur ska man kunna vara aktiv konsument när ni säger nej – åtminstone har ni gjort det tidigare – till de förslag vi har lagt fram? Vi har föreslagit att ursprungsland, inte bara ”inom EU”, ska anges på varor och att köttets ursprung ska anges på menyerna så att man vet var det kommer ifrån när man beställer på restaurang. Ni har också sagt nej till att innehållet i alkoholhaltiga drycker ska anges. Ni tycker att det fungerar bra, om jag förstått det rätt, som det fungerar nu inom EU. Hur ska man då som konsument kunna göra aktiva val om man inte får den information man behöver för att kunna göra aktiva val? 90 (M) replik: Jag ska inte åta mig att svara å vägnar. Det tror jag att han själv klarar mycket väl, fru talman. Jag håller med om att det finns kraft hos informerade och upplysta konsumenter. Jag ville tala utifrån bostadspolitikens område, som jag fokuserade mitt inlägg på. Där vill jag återigen tala om vad som händer i mitt forna hemland , där man faktiskt har inriktat politiken på att stärka konsumenten: den som ska bo, den som ska hyra och den som ska köpa. Jag inser att det är helt omöjligt, fru talman, att lyfta ut ett lands politik inom ett område och sätta in det i ett annat lands politik. Men jag är helt övertygad om att det rätta är att lyfta blicken och se ut i världen, även i EU, hur man gör för att på bästa möjliga sätt lösa konsumenternas utmaningar och ge konsumenterna makten och möjligheten att välja. Då kommer vi också att få en marknad som fungerar. 91 (SD) replik: Jag hade inte möjlighet att begära ytterligare replik på tidigare. Därför är det som jag får ställa mina frågor till. Men jag tycker fortfarande inte att jag egentligen får något svar. Om vi nu vill ha konsumentmakt, att konsumenterna ska kunna göra aktiva, medvetna val, hur ska man kunna göra det när ni säger nej till att ange ursprungslandet? Hur ska man kunna göra det när ni säger nej till att ange köttets ursprung på menyer och till att redovisa innehållet i alkoholhaltiga drycker? Hur ska jag kunna välja vilket vin jag ska ta på Systembolaget när det bara står vad vinet innehållet på vissa viner? På vissa står det inte alls, och på de flesta står det bara om vinet innehåller särskilda ämnen. Hur ska jag som konsument kunna välja utan att veta. Om jag vill välja bort ett land måste jag väl få göra det, även om landet råkar ligga inom EU. Men det står bara att det är producerat inom EU. 92 (M) replik: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik På samma sätt som man har möjlighet att välja bort saker har man också möjlighet att göra ett aktivt val. Det som Eskilandersson efterfrågar här är ju möjligheten att göra ett aktivt val. Jag vill då påpeka att vi faktiskt har möjligheten att välja det som vi vill ha. Man kan självklart välja ett vin som är från eller ett vin från . Men när det gäller konsumenträtt tycker jag att det också ligger ett visst ansvar hos konsumenten själv. Till exempel LRF, de svenska lantbrukarna, har varit väldigt duktiga på att lyfta fram svenskt kött, svenskproducerad mat. I stället för att efterfråga det som vi vill välja bort tycker jag att vi som konsumenter i allra högsta grad ska välja det som vi faktiskt vill ha, och den möjligheten finns . En upplyst konsument är också en konsument som tar ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 6 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 4 anf. 28 (delvis), av talmannen därefter till och med och § 5 anf. 73 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Ärenden för hänvisning till utskott § 2 Ärenden för bordläggning betänkande 2018/19:KU1 1 HANS (S) 2 (SD) 3 (C) 4 (V) 5 (L) 6 (MP) 7 (M) 8 SKÅNBERG (KD) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:SfU4 9 (S) 10 (M) replik 11 (S) replik 12 (M) replik 13 (S) replik 14 (SD) replik 15 (S) replik 16 (SD) replik 17 (S) replik 18 (SD) 19 (C) 20 (V) 21 (L) 22 (MP) 23 (M) 24 (SD) replik 25 (M) replik 26 (SD) replik 27 (M) replik 28 (MP) replik 29 (M) replik 30 (MP) replik 31 (M) replik 32 HANS (KD) 33 (L) replik 34 HANS (KD) replik 35 (L) replik 36 HANS (KD) replik 37 i (SD) 38 (M) 39 (SD) replik 40 (M) replik 41 (SD) replik 42 (M) replik (Beslut skulle fattas .) § 5 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik betänkande 2018/19:CU1 43 (S) 44 (M) replik 45 (S) replik 46 (M) replik 47 (S) replik 48 (L) replik 49 (S) replik 50 (L) replik 51 (S) replik 52 (SD) 53 (S) replik 54 (SD) replik 55 (S) replik 56 (SD) replik 57 (C) 58 (V) 59 (M) replik 60 (V) replik 61 (M) replik 62 (V) replik 63 (KD) 64 (S) replik 65 (KD) replik 66 (S) replik 67 (KD) replik 68 (L) 69 (MP) 70 (M) replik 71 (MP) replik 72 (M) replik 73 (MP) replik 74 (C) replik 75 (MP) replik 76 (C) replik 77 (MP) replik 78 (M) 79 (MP) replik 80 (M) replik 81 (MP) replik 82 (M) replik 83 (SD) 84 (C) replik 85 (SD) replik 86 (C) replik 87 (SD) replik 88 (M) 89 (SD) replik 90 (M) replik 91 (SD) replik 92 (M) replik (Beslut skulle fattas .) § 6 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019