prot · H509132 · 2018-06-14 00:00:00 — En hel del tidningar, särskilt de med stor spridning på landsbygden, har kostnader för utdelningen av tidningen som är högre än hela produktionskostnaden för att framställa tidningen, alltså för papper, tryckning, journalister och övrig personal. En del tidningar har försökt att höja prenumerationspriset för att täcka sina ökade kostnader, men det har lett till att många har fått kraftigt minskat antal prenumeranter. Det har alltså slagit mot dem själva och mot det som jag tycker är viktigt för demokratin. På landsbygden är det också många äldre som har svårt att ta del av tidningarna genom att läsa dem digitalt i stället för att få dem utdelade. Samdistribution av post och tidningar borde, som jag ser det, vara ett viktigt sätt att få ned utdelningskostnaden, både för tidningarna och för posten. Det beslut som redan har tagit när det gäller tvådagarsutdelning av post i stället för övernattbefordran gör att detta är möjligt. Det är dessutom miljömässigt bra att samordna utdelningen av post och tidningar. Men tyvärr finns här en brist i regeringens förslag. Jag har uppfattat att de försök till samdistribution som har varit framgångsrika, bland annat på , tyvärr inte går vidare och att det inte blir något av det som borde kunna genomföras i hela landet, som vi från hade hoppats att det skulle bli. Förslaget innebär en höjning av stödet till hög- och medelfrekventa tidningar . Det behövs i det ekonomiska läge som tidningarna befinner sig i. Vi har ett stöd för vita fläckar för att skapa en bättre bevakning av vad som händer i kommunerna. saknas lokalredaktioner, och det är naturligtvis ett viktigt steg att detta genomförs. Ett innovations- och utvecklingsstöd införs, men det är inte så lätt att skapa rättvisa i detta. Det blir en uppgift som får försöka klara ut. Från beklagar vi att den medieutredning som tillsattes av regeringen och kulturministern inte var en parlamentarisk utredning. Den hade en politisk referensgrupp som inte fick något inflytande på utredarens förslag. Efter denna utredning kommer det att ta innan det går att på nytt samla de partier som i var eniga om sitt förslag. Detta förslag kommer ändå att ligga till grund för utredningen och det beslut som vi ska ta. Journalistik i hela landet Den brist som vi från främst har lyft fram i är just att man inte utgick från de ekonomiska förutsättningar som tidningarna har. Om man inte gör det blir det problem för många att leva vidare. Denna proposition och detta betänkande heter Journalistik i hela landet. ”Hela landet” är ett viktigt begrepp för politik. gäller det för oss att bevaka detta och se till att de förbättringar som ligger i förslagen också blir verklighet. Vi måste aktivt bevaka detta. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. 155 (L): Först och främst vill jag med glädje från Liberalernas sida tacka för ett konstruktivt samarbete över de flesta partigränser och med regeringens företrädare för att komma fram till det förslag som vi har och som vi är i stort sett eniga om. Ett stort tack för det! Dagens debatt, som gäller frågan om och konstruktionen av ett förnyat, reformerat presstödssystem, hålls under en mycket viktig – för att inte säga närmast fundamental – rubrik: Journalistik i hela landet. Orden ”journalistik i hela landet” kan ju tyckas vara ganska enkla och självklara i en demokrati av mått. Den tredje statsmaktens närvaro tillsammans med de andra två – överallt, i alla delar av – kan tyckas självklar. Men, fru talman, så är inte fallet. I den bästa av världar skulle ett statligt stöd till fri journalistisk granskning och till medier överallt inte alls behövas. Medier skulle i den världen vara ett så självklart inslag att de ekonomiskt skulle blomstra och växa samt fördjupa de demokratiska inslagen. Men, fru talman, den bistra sanningen är precis tvärtom. Journalisters arbetsmöjligheter och mediemarknaden i befinner sig, som i många andra länder och i en rad andra branscher, i en väldigt stor och snabb omvandling. Ändrade medievanor gör att allt fler konsumerar nyheter digitalt via mobilen, läsplattan eller datorn eller konsumerar nyheter på ett helt annat sätt än vad kanske de flesta av oss i den här kammaren är vana vid . Flera mediekoncerner i har tvingats till enormt stora besparingar. Lokalredaktioner har, som tidigare talare pekat på, lagts ned, och bevakningen är nästan obefintlig i en rad kommuner. Enligt vissa uppgifter saknas regelbunden journalistisk bevakning i mer än 70 av landets 290 kommuner. I dessa kommuner sker ingen löpande bevakning av kommunens, tjänstemännens och politikernas verksamhet och beslut. Det sprids inga nyheter om kommande beslut, som påverkar rakt in i människors vardag, så att man kan ha någon åsikt om dem eller försöka påverka innan beslut fattas. Det avslöjas inga missförhållanden och sker ingen opartisk kommunikation om fattade beslut eller beslut som ska fattas. Det är svårt för kommuninvånarna att ha insyn i vad makten och skatten används till. I grunden är medieskuggan i dessa kommuner ett allvarligt hot mot demokratin. Journalistik i hela landet har presstödet mest funnits till för att hålla liv i andratidningar på många orter. Det är ett väldigt viktigt stöd som har tjänat sitt syfte väl i gångna tider för tidningar som aldrig hade funnits kvar om inte presstödet funnits. Det har varit bra för att låta en mångfald av röster finnas på en ort. Men det har kommit att styra alltmer fel. Det har bevarat strukturer som ingen längre är betjänt av och har i vissa fall enbart blivit ett rundningsmärke för väldigt smarta koncernbyggare. Med det nya förslaget till mediestöd vidgas stödet till medier för att kunna behålla bevakning i mindre kommuner. Ett nytt stöd införs, som sagt, för journalistik i områden som helt eller delvis saknar bevakning. Det här är inte bara efterlängtat, utan det är också grundläggande viktigt för en levande demokrati. Med mediestödet, som vi nu är överens om och som vi ska fatta beslut om, kan ett mediehus få i stöd för att garantera att en kommun bevakas. För oss liberaler är det viktigt att det inte är en punktinsats, en engångsinsats, utan en ambition att skapa förutsättningar och incitament för långsiktig journalistisk närvaro och uppbyggnad av ny journalistisk närvaro i hela landet. Det skulle kunna kallas för en hållbarhetsgaranti för levande demokrati överallt. I förslaget till nytt presstöd finns också pengar till utveckling och innovation, också detta mycket bra, även om vi med det ganska nyinförda systemet på det här området nog kan diskutera vad orden nyskapande och innovativa idéer egentligen betyder. Det verkar som att alla idéer som någon annan har kläckt just nu är nyskapande och innovativa. Men vi får väl se varthän utvecklingen går. Även stödet till andratidningarna höjs, som sagt, och garanterar att flera orter kan ha två tidningar eller två medier kvar. Pengarna kommer att hjälpa de svenska medierna att göra en förändring i den verklighet som vi befinner oss i. Man måste också komma ihåg, och det är en uppmaning till branschens alla aktörer, att vi som stat, lagstiftare och utdelare av statliga medel inte kan göra jobbet åt branschen. Den måste själv göra arbetet. Den måste själv komma med idéerna och skapa de nya mönstren. Förändringarna kommer inte snart. Förändringarna är här . Och vi ska hjälpa journalistiken att göra omvandlingen, men språnget, fru talman, måste de inblandade stå för alldeles själva. Det är med sorg i hjärtat, fru talman, som jag kan konstatera att sannolikheten är ganska stor att papperstidningarna inte kommer att finnas kvar. Jag älskar prasslet, och jag älskar att ha lite trycksvärta lite överallt, både på mina lakan och på frukostbordet. Den dagen när det bara handlar om digital publicering kommer det inte att vara några problem att driva en helt digital verksamhet. Men reptricket är ju resan dit. Reptricket är när ett mediehus ska driva digital utveckling parallellt med en papperstidning. Därför är det bra att en stor majoritet av partier är överens om att stötta branschen i övergången men att inte göra jobbet. På så vis kan tidningarna leva vidare , som de som vill läsa digitalt förhoppningsvis kan få mer utvecklade produkter. Alternativet är nämligen inte så roligt. Om inte stödinsatser sätts in riskerar stora delar av på lång sikt att vara utan medier. Journalistik i hela landet Som sagt: I den bästa av världar behövs inget stöd. Men i vår värld är det nya reformerade mediestödet väldigt bra. Det är välbehövligt, så jag yrkar bifall till utskottets förslag i sin helhet och avslag på reservationer. 156 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. Jag deltog i , vars betänkande presenterades . Där fick vi veta, vilket vi naturligtvis redan hade en allmän kunskap om, hur illa ställt det var för i synnerhet papperstidningarna och för branschen som sådan. Annonserna gick alltmer till Google och Facebook, till digital annonsering. var vikande, och jag som hade gett mina tre barn tidningsprenumerationer i pappersform för att hjälpa dem att komma igång med att läsa. Min son säger då till mig: Pappa, jag är beredd att betala för att slippa papperstidningen. Det är klart att en pappa inte blir glad då. Man vill ju att de ska läsa. Men så sa han: Jag läser ju på nätet. Sedan räknade han upp alla nyhetsmedier som han där tog del av. Sådan är verkligheten. Det är det förra betänkandet lades fram, 2013, och är jag likadan. läser jag nästan allting på nätet. Precis som vi var och en förändras och tar till oss nyheter på ett nytt sätt måste också branschen förändras. Alla vi sju partier som deltog i utredningen var 2013 helt eniga. Vi ville ha generella förbättringar för hela tidningsbranschen och ett modernt stödsystem. Vi hade fyra huvudförslag: bättre och billigare distribution genom att post och tidningar delas ut tillsammans, ett presstöd med en mer utjämnad stödtrappa, stöd för digitalt distribuerad press och avskaffad reklamskatt. Alla sju partierna ställde sig bakom detta. Vi måtte ha gjort ett gott arbete, för det är denna enighet som manifesteras . Det har varit lite turbulent på vägen och ett och annat gupp, men är vi alla samma sju partier överens. Den artikel som publicerades i under rubriken ”Presstödet höjs med fokus på lokala medier och innovation” bygger på den utredning som jag nämnde. Där kom vi fram till ett nytt stöd för journalistik i områden som är svagt eller inte alls bevakade. Dagens utvecklingsstöd vidareutvecklas och höjs från . Teknikneutralt innovations- och utvecklingsstöd införs, och dagens driftsstöd förlängs och höjs. Driftsstödet för medel- och högfrekventa tidningar höjs . Här vill jag lägga till att jag som kristdemokrat gärna ser att även stödet för lågfrekventa tidningar kan höjas. Dagens distributionsstöd förlängs och höjs . Detta är bra. Det var vad vår gemensamma utredning kom fram till och ytterligare något. Jag skulle vilja tacka dem som har ingått i tidigare utredningar och framför allt ledamöter. Även ledamöter i kulturutskottet har varit med och förhandlat fram detta. Förutsättningarna kanske inte var de allra bästa, och det såg lite guppigt ut på vägen. Men vi kom snart upp mitt på vägen och gick i mål. För det är jag tacksam och tackar dem som har medverkat till det. Journalistik i hela landet Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 15 En stärkt minoritetspolitik betänkande 2017/18:KU44 En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:199) 157 (M): betänkande KU44 En stärkt minoritetspolitik är sprungen ur dels påpekanden som har fått om minoritetspolitiken av bland annat , dels den rapport som kom från de två tillsynsmyndigheterna i och . De båda myndigheterna gjorde en genomlysning av hur de statliga medel som förvaltningskommunerna erhåller används för att stödja de nationella minoriteternas språk, tillgång till kultur och möjlighet att tillgodogöra sig information från olika myndigheter på sitt språk. Det framkom då olika brister, vilket föranledde regeringen att 2006 tillsätta en utredning för att fördjupa detta arbete, och presenterades delbetänkandet Nästa steg. Till denna enmansutredning var en parlamentariker knuten, först jag och sedan . Jag ska göra några nedslag i det som jag tycker är viktigt i betänkandet. stöder i alla väsentliga delar regeringens proposition, utom i ett avseende, som jag tänker återkomma till. Det första området handlar om inflytande och egenmakt. Här lyfter utredningen, propositionen och betänkandet fram hur de regelbundna samråden sker med minoritetsgrupperna, framför allt lokalt och regionalt. Jag har några synpunkter vad gäller det nationella, vilket jag tänkte ta på slutet. Det har framkommit att det inte alltid sker med den struktur och systematik som är önskvärd för att våra minoriteter ska ha möjlighet till inflytande och påverkan på de processer som de är beroende av. Här ser utskottet regeringens förslag som något mycket positivt. Regeringen och utredningen har tittat på den norska modellen för konsultationsordning med samerna. Den medför en skyldighet för nationella myndigheter, länsstyrelser, kommuner och landsting att före beslut kalla till konsultation med samerna i frågor som berör deras vardag. Detta är mycket positivt. I har preventivt arbete i frågor om mark och gruvnäring visat sig vara en problemlösare så att det inte, som i , blir en konfrontation. Att alla pratar sig samman inför ett beslut är givetvis av godo. Detta förs in i lagstiftningen med krav på dokumentation så att saker och ting kommer på pränt och det blir klart, tydligt och spårbart, vilket är bra. Det andra området handlar om språk. har vi motionsbetänkanden om minoritetspolitiken, och språket är ständigt ett föremål för detta. Språket är ju grundläggande för våra nationella minoriteters identitet. De fem minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli, och jiddisch. Man upplever problem med att tillgodose rätten till undervisning på dessa språk, och det är svårt att få tag i personal som talar minoritetsspråk. Detta ägnar utredningen mycket kraft åt eftersom det är så centralt och viktigt att bevara språket, överföra det mellan olika generationer och revitalisera det via att återuppväcka det. De centrala delarna här är att det som har varit modersmålsundervisning och har legat utanför den nationella timplanen nu lyfts in i den ordinarie timplanen och kommer att benämnas nationellt minoritetsspråk. Det lyfts också in i skollagen och får därmed större tyngd och legitimitet. Det medför också en skyldighet för kommunerna att erbjuda och informera, särskilt i förvaltningsområdena men också i övriga delar med minoritetsboende, om att denna möjlighet till undervisning finns. Det gäller framför förskola men även grundskola, ja, egentligen samtliga skolformer. Det är mycket viktigt. Det tredje området är äldreomsorgen. Där har vi lite olika meningar, men inte i sak. Som äldre kan man glömma bort sitt andra språk och bara ha minoritetsspråket kvar, och det är en mänsklig rättighet att kunna uttrycka sina behov och tankar på sitt eget språk. Utredningen föreslår att detta ska lyftas in i nationell lagstiftning och socialtjänstlagen. yrkar här bifall till Liberalernas reservation. Regeringen vill nämligen avvakta utredningen av socialtjänstlagen innan man lyfter in även detta i nationell lagstiftning. Vi menar att denna process inte behöver avstanna på grund av det, utan denna rättighet kan vi redan nu införa. Avslutningsvis vill jag göra ett medskick som ligger lite utanför betänkandet. Vad gäller de nationella samråden, det vill säga regeringens egna, har den ekonomiska möjligheten för minoriteterna att närvara i inte förbättras. Det måste också vara bättre framförhållning så att minoriteterna kan närvara vid dessa möten och ha representativitet. Dessutom måste vi se upp med den administrativa bördan. Jag yrkar bifall till reservation 7. (forts. § 18) § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU39 Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen 2. res. 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 32 SD, 20 MP, 19 C, 16 L, 14 KD, 5 - : 1 MP, 19 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - UFöU4 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Punkt 2 (Mål och utvärdering) 2. res. 1 (SD, L) 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 1: 32 SD, 16 L, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 4 (Humanitära insatser och budgetfrågor) 2. res. 3 (SD) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 66 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 3: 1 M, 32 SD, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU46 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2013−2017 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU40 Elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling Kammaren biföll utskottets förslag. SkU25 Nya skatteregler för företagssektorn 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 4. res. 3 (-) Förberedande votering 1: 19 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 35 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 16 L, 14 KD 1: 32 SD, 5 - Avstod: 19 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - SkU26 Mervärdesskatteregler för vouchrar Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU25 Otillbörliga handelsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan 2. res. (S, MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 2 (En ändamålsenlig djurskyddslag) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (SD) 115 för res. 33 för res. Kammaren biträdde res. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 21 MP, 19 V, 1 L 1: 67 M, 19 C, 15 L, 14 KD Avstod: 32 SD, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 15 (Märkning och registrering av katter) 2. res. 14 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 15 L, 14 KD 14: 32 SD, 4 - Avstod: 19 V, 1 L, 1 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 17 (Djurförbud och omhändertagande) 2. res. 18 (M, C, L, KD) 150 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 19 V 18: 67 M, 32 SD, 19 C, 16 L, 14 KD, 2 - Avstod: 1 S, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 20 (Ökat internationellt arbete mot antibiotikaanvändning inom livsmedelsproduktionen) 2. res. 21 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 32 SD, 21 MP, 19 V, 5 - 21: 67 M, 19 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 21 (Åtgärder mot den globala antibiotikaanvändningen) 2. res. 22 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 32 SD, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 5 - 22: 14 KD Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 23 (Minknäringen) 2. res. 25 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 32 SD, 20 MP, 19 C, 15 L, 14 KD, 5 - 25: 1 MP, 19 V, 1 L Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. MJU23 Invasiva främmande arter Kammaren biföll utskottets förslag. CU34 Ett tydligare och enklare detaljplanekrav Kammaren biföll utskottets förslag. CU36 Skriftlighetskrav vid telefonförsäljning Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 32 SD, 21 MP, 19 V, 5 - 1: 67 M, 19 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 2 (Skriftlighetskravets omfattning) 2. res. 2 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 2: 32 SD, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - CU37 om avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag Kammaren biföll utskottets förslag. SoU26 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik Punkt 2 (Hälsa för äldre) 2. res. 1 (SD, L) 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 1: 32 SD, 16 L, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 3 (En folkhälsolag) 2. res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 32 SD, 21 MP, 19 C, 16 L, 14 KD, 5 - 2: 19 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 4 (Förebyggande arbete och tillgänglig vård) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 32 SD, 21 MP, 19 V, 5 - 3: 67 M, 19 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 7 (Ett äldreperspektiv på alkoholprevention) 2. res. 5 (SD, L) 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 66 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 5: 1 M, 32 SD, 16 L, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU21 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. KU43 Journalistik i hela landet Punkt 1 (Nya former av mediestöd) 2. res. 1 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 1: 32 SD, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 - Punkt 2 (Ändringar i befintligt stödsystem) 2. res. 2 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 2: 32 SD, 5 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 3 – § 18 (forts. från § 15) En stärkt minoritetspolitik (forts. KU44) 158 (SD): Min utskottskollega redogjorde på ett förtjänstfullt sätt för innehållet i betänkandet i stort. Jag tänker inte upprepa det, för jag tycker att hon gjorde det på ett bra sätt. När detta ärende behandlades i utskottet för sedan anförde vi att vi måhända inte motsatte oss regeringens proposition i stort men att vi hade betänkligheter när det gällde själva språket i propositionen. Jag vill säga någonting om detta. Vi i konstaterade att det finns element i propositionen som vi håller med om. Till exempel är det självklart viktigt att de nationella minoriteterna har egenmakt och är delaktiga i samhället. Propositionen, som är drygt 130 sidor lång, innehöll dock relativt få konkreta förslag. Mycket av det som föreslås torde ha kunnat formuleras och föreslås minst lika tydligt men med färre ord. Låt mig exemplifiera detta genom ett citat från s. 39 i propositionen: ”Minoritetspolitiken ska genomföras tillsammans med de nationella minoriteterna, inte av andra för de nationella minoriteterna. För att detta ska vara möjligt är inflytande och delaktighet ett fundament för hela politikområdet, och det är bland annat därför som ett av minoritetspolitikens tre delområden är definierat som ’inflytande och delaktighet’.”