prot · H50991 · 2018-03-26 00:00:00 — Men det strider också mot vårt sekulära samhälle, där vi bejakar friheten till såväl som friheten från religion. har ett växande stöd bland människor med utländsk bakgrund. Det är inte konstigt. Det gäller inte minst de människor som har tvingats fly från islamistiskt förtryck. Vi har länge varit det enda parti som de facto tar den pågående islamiseringen och det islamistiska hotet på allvar. Jag har talat med många av de här människorna , och de har ofta uttryckt stor förvåning över det man kallar för passivitet eller naivitet från övriga svenska partiers sida. Jag minns inte minst ett samtal som jag hade med en man från . Detta är ett av många samtal jag har haft med människor med en annan bakgrund om just denna fråga, och det är en viktig fråga för många av de här människorna. Den här mannen kunde inte förstå hur vi, eller rättare sagt ni, kan låta detta ske. Han undrar varför ni för en politik som innebär att islamiseras i en allt snabbare takt. Han berättade också om släktingar i hans forna hemland som uttrycker precis samma förvåning. De varnar för att ska komma att gå samma öde till mötes som har gjort om vi inte gör någonting . Jag delar för övrigt denna uppfattning. Det är ofta dessa människor, som en gång har flytt islamistiskt förtryck, som i våra förorter än en gång tvingas ta del av islams hatfyllda budskap. Många känner oro, och många känner rädsla. Jag har full förståelse för det. Vi kan också se hur islamisterna får ett starkare fäste på plats efter plats i . Om vi tillåter böneutrop innebär det att de stärker sin ställning ytterligare. Böneutropet är ingen förutsättning för att de ska kunna tro på sin gud – absolut inte. Böneutropet är bara en islamistisk installation. Människor som en gång har flytt från förtryck funderar nu på att fly eller flytta igen. Jag vill än en gång påminna om att vi alltså talar 2018. Vi kunde här tidigare lyssna på en interpellationsdebatt där man talade om rymdforskning, alltså vetenskap. Och talar vi om en religion som vill ta hundratals år tillbaka i tiden. Jag förstår inte vad som håller på att ske. Hur kan kultur- och demokratiministern med gott samvete låta bli att tycka att det här är ett problem? Det är en öppen och ärlig fråga. 33 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tycker att det är ett stort problem om man tar lätt på våra grundlagar. Det är grundlagar som generationer av svenskar före oss har fått offra allt för. Det är friheter som har byggt vårt land starkt. Jomshof och hans parti, , säger ofta att man vill bevara det som är svenskt och försvara det. Och jag säger att det, enligt mig, inte finns något mer svenskt än våra rättigheter och friheter. Men dem är tydligen inte beredda att stå upp för. Jag älskar våra friheter. Jag kan verkligen med emfas säga att jag älskar dem och är beredd att kämpa för dem, . Religionsfriheten är en av flera rättigheter. Men den kommer, precis som alla rättigheter och möjligheter, med skyldigheter och ett stort ansvar. Jag menar att en del av ansvaret är att inte ta den enkla vägen ut. Man behöver se komplexiteten och noggrant väga varje steg på guldvåg. Man behöver säkerställa att något är det rätta, inte bara för att det känns bra i munnen och är ett enkelt budskap som går fram, utan man bör i stället andas och identifiera vilka konsekvenser det kan få. Vad betyder det om vi börjar inskränka friheter och möjligheter? Det aktuella fallet är inte enbart en fråga om religionsfrihet. Det är också en fråga om , om ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter. Det är ett oerhört komplext ärende, som man inte med lätthet avundas någon av de beslutande församlingarna i fråga att göra bedömningar av. Till grund för frågan ligger dock även det kommunala självstyret. Jag värnar det styret. Jag värnar möjligheten för våra kommuner – som känner sina kommuninvånare, som vet vilka platser man talar om och som kan sätta saken i ett lokalt sammanhang – att genomföra den här processen så noggrant som det krävs för att beslutet ska vara så förankrat, välgrundat och transparent som möjligt. 34 (SD): Jag håller med om att vi ska värna våra grundlagar, våra rättigheter och våra friheter – till . Det är därför jag står här. Jag menar att islamismen är ett hot mot dessa. Det finns inte ett enda islamistiskt land i hela världen som är demokratiskt, inte ett enda islamistiskt land i världen där kvinnor och män behandlas lika. Islamismen är ett hot mot demokratin. Om vi låter islamismen få fotfäste kommer det som jag och förmodligen båda värnar – våra grundläggande rättigheter, friheter och så vidare – att vara hotat. Jag tror att framtida generationer kommer att fälla en mycket skarp dom över den politik som förs . Det har dessutom visat sig att moskén i har kopplingar till den islamistiska organisationen . Man saluför material som har kopplingar till . Det förekommer kvinnohat, och det förekommer antisemitism och så vidare. Det är alltså den moskén som vill ha tillstånd för böneutrop. Det är ingenting som förvånar. Det är nämligen snarare regel än undantag vid moskéer som denna. Jag förvånas ändå över naiviteten, som jag kallar det, i frågan. Antingen förstår man inte att man leker med elden, eller så tycker man att det som sker är bra. Jag vet helt ärligt inte vad som är värst, herr talman. Positivt är dock att en majoritet av svenska folket är på vår sida. En genomförd Sifoundersökning visar att är för ett förbud mot böneutrop. är emot ett förbud. Det visar att vi än en gång står på svenska folkets sida i de här viktiga grundläggande frågorna, alltså frågor som berör. Vi befinner oss på ett sluttande plan. Det här är bara början. Böneutrop en gång blir böneutrop . Och pratar vi bara om en liten del av islamiseringen som just nu pågår, inte bara i utan i stora delar av västvärlden. Islamismen ska inte strykas medhårs. Den ska bekämpas. Den är ett hot mot demokratin och allt det som vi älskar. Det är beklämmande att så få partier förstår vilken politik det är de för och vad det kommer att innebära. 35 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att tacka för debatten. Det är en allvarlig debatt som jag hoppas att vi kommer att föra vitt och brett och som jag önskar att många människor engagerar sig i för att de ska förstå konsekvenserna av det vi diskuterar. Vi lever i en demokrati. Och det står var och en fritt att ha uppfattningar om böneutrop. Rätten att tänka och tycka om det skyddas också av våra grundlagar. Och det är enligt mig det svenskaste vi har att försvara. Jag tror på det öppna samhället. Men jag tror inte att ett öppet samhälle är en enkel sak. Jag tror att det kommer att vara en svår och stor sak att bevara öppet och fritt. Det kommer att krävas mycket av oss. Den enklaste vägen är inte alltid den rätta. måste vi också välja de svåra vägarna. Inför den här debatten tänkte jag mycket på min mormor och morfar och på min morfars mamma, , och min morfars pappa, . De levde i fattigdom. Deras barns arbetskraft såldes på auktion. Och de fick kämpa hårt – med blod, svett och tårar – för friheter och rättigheter. Det är med den vissheten jag bedriver kampen för att ska vara demokratiskt, för att vi ska ha våra friheter kvar och för att de ska omfatta oss alla. Det ansvaret är stort. Och jag känner att vi har det ansvaret för kommande generationer. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från Europeiska rådets möte den 22–. § 9 Återrapportering från Europeiska rådets möte 36 Statsminister (S): avslutades Europeiska rådets möte för . Det var ett möte med många frågor på dagordningen, men det kom ändå mest att präglas av diskussionerna om dels ståltullar, dels vårt förhållande till efter attacken i . Återrapportering från Europeiska rådets möte Diskussionen om ståltullarna hölls efter att vi fått ett definitivt besked om att EU skulle undantas från de höjda amerikanska tullarna fram till . Detta var förstås välkomna nyheter, men det ska understrykas att vi inte har några garantier för att undantaget består därefter. Därför är det nu oerhört viktigt att vi håller i dialogen med den amerikanska administrationen och förbereder för att skydda våra länder enligt gängse handelsregler. Redan vid mitt möte med president i tog jag upp att det finns ett problem med överproduktion av stål på världsmarknaden. Men den allra största delen av produktionen, hälften, står faktiskt för. Jag är övertygad om att detta är en nyckel för att få den amerikanska administrationen att inse att och EU inte borde konfrontera varandra utan snarare söka samverkan och lösningar för att hantera överproduktionen. Jag har också tidigt i denna process sagt att det är viktigt att vi nu inte eskalerar situationen utan försöker att behålla en konstruktiv dialog med . Min erfarenhet av andra tuffa förhandlingar är att man bör försöka hitta gemensamma utgångspunkter med den andra parten och välja dialog framför konfrontation. Jag är glad att vår skickliga handelskommissionär har drivit en sådan linje. De signaler vi nu får från tyder på att vi har nått en viss framgång i detta arbete. Detta visar med all önskvärd tydlighet på betydelsen av och fördelarna med att vi står enade och agerar gemensamt. Den andra stora frågan på dagordningen var alltså nervgiftsattentaten i i . Jag gav premiärminister mitt och hela fulla stöd. Regeringen arbetade för ett skarpare uttalande än det som hade föreslagits, med ett tydligare utpekande av . Så blev det också, och jag är nöjd med att ett enigt EU tydligt fördömde attacken och dessutom pekade ut som den enda troliga förövaren. Det är viktigt att komma ihåg att mordförsöken i naturligtvis är en oerhört tuff händelse för dem som drabbades och för . Men de är större än en bilateral fråga mellan och . Detta är ytterligare en utmaning av det internationella regelverket från rysk sida, och det är så det måste betraktas. Därför är det helt centralt att detta oacceptabla agerande möts av ett tydligt och gemensamt svar från oss i Europeiska unionen. Som en markering av detta valde vi att kalla hem EU:s ambassadör i för konsultationer. Vi tittade noga på vad som ytterligare kan göras, företrädesvis från samlat europeiskt håll men också eventuellt från svensk sida, för att svara på det ryska agerandet. Vi kommer även naturligtvis att ha en dialog med oppositionen. övergår jag till andra frågor på dagordningen. Som brukligt är på vårtoppmötet diskuterades också den ekonomiska politiken, och vi ställde oss bakom förslaget till prioriteringar. Vi hade också, i ljuset av avslöjandena kring Facebook och Analytica, en diskussion om sociala mediers ansvar för transparens och skydd av medborgares personliga uppgifter. Digitala frågor och innovation är något som vi kommer att återkomma till vid mötet i . Då ska vi också träffa ledarna för länderna på västra för att diskutera EU:s fortsatta engagemang där. Återrapportering från Europeiska rådets möte En annan fråga med koppling till vår omvärld är den om EU:s relation med . Vi antog slutsatser där vi står enade bakom och i fördömandet av militära agerande, både i och i . Jag har fått en försäkran från Europeiska rådets ordförande om att den mycket oroande utvecklingen i och agerande där kommer att tas upp på mötet mellan EU:s institutioner och , som äger rum . Denna fråga har regeringen tagit upp vid ett flertal tillfällen. De som kämpat mot IS i måste få omvärldens stöd. agerande kan inte rättfärdigas. resolution om eldupphör måste efterlevas, naturligtvis även av . Vi hade också en diskussion inom den så kallade ledaragendan. Temat var nu beskattning, med fokus på den digitala ekonomin. Det är ett problem att globala företag gör stora vinster på marknader där man inte betalar någon skatt, och är det uppenbart att vi har delvis olika syn på hur detta problem ska lösas. Vi är flera som anser att vi måste försöka finna globala lösningar på globala problem och att EU därför i första hand bör söka lösningar inom ramen för det arbete som bedriver. måste vi vara öppna för att titta på lösningar även inom EU, men det måste i så fall föregås av en noggrann analys så att varken EU som helhet eller enskilda medlemsstater förfördelas oproportionerligt. träffades vi utan premiärminister för att diskutera läget i utträdesförhandlingar. Vid detta möte kunde vi konstatera flera framsteg och klargöranden på detta område. Ett viktigt steg togs redan inför mötet, när chefsförhandlarna enades om de avgörande delarna i både utträdesavtal och övergångsarrangemang. Tack vare de framstegen kunde vi under mötet anta nya riktlinjer för de kommande överläggningarna om den framtida relationen mellan och . Vi har länge väntat på brittisk tydlighet om hur de ser på den framtida ekonomiska relationen – den har vi nu fått. Det blir tyvärr en hård brexit eftersom man väljer att lämna både tullunionen och den gemensamma inre marknaden. Detta kommer att kosta, både för dem och för oss. Regeringen samarbetar därför nära med näringslivet för att rusta oss för de konsekvenser som kommer att uppstå för både myndigheter och företag när britterna lämnar EU. Sammantaget är jag ändå glad att vi nu kan ta ytterligare ett steg mot den ordnade brexit som vi alla vill se. Det kommer att ge klarhet både för medborgare och för företag. Låt mig avslutningsvis också nämna att jag inför Europeiska rådets möte träffade både Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande vid två separata möten, för att framför allt ta upp migrations- och budgetförhandlingarna. När jag återigen förde fram att vi måste öka ansträngningarna för att få fram ett nytt asylsystem , senast , bekräftade båda att det bulgariska ordförandeskapet arbetar med frågan och att intensiteten i detta nu kommer att öka. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller långtidsbudgeten återupprepade jag de svenska prioriteringarna och underströk att vi inte kommer att acceptera att bli sittande med notan när nu lämnar EU. Jag upplevde nog en något större förståelse från kommissionen än tidigare för våra argument. fortsätter vi naturligtvis att arbeta med full kraft för att ska lägga fram ett för oss så bra förslag som möjligt. Detta, fru talman, var återrapporteringen från mötet. 37 (M): Till att börja med välkomnar jag att lyckades komma överens om riktlinjerna för de kommande förhandlingarna mellan och och om hur relationen ska se ut. Detta lägger en första grund just för förhandlingar om ett frihandelsavtal. Det är ett frihandelsavtal där vi moderater – och jag hoppas också regeringen – menar att man måste ha som målsättning att det ska bli så ambitiöst som möjligt och ha så få handelshinder som möjligt. Vi är övertygade om att det är det bästa både för övriga EU-medlemsstater och för . Statsministern nämnde också diskussioner om hur beslut att nu undanta EU från de stål- och aluminiumtullar som man har infört påverkar EU. Här vill jag understryka vikten av att förhandlingar fortsätter. Det är kanske också för tidigt att ropa ut sig som segrare i detta, eftersom det här gäller och det är mycket arbete som återstår. Men jag lyssnade noga på statsministern. Statsministern betonar dialog framför konfrontation. Det är någonting som jag också vill skicka med, eftersom vi inte vill se ett eskalerat läge, där vi riskerar ett handelskrig. Sedan vill jag gå in på frågan om . Det var tydligt. Här återgav statsministern tydligt hur diskussionerna har gått. Jag är glad över att det blev ett kraftigare uttalande. Jag gläder mig också åt, och välkomnar, att statsministern säger att han drev på för att markera så tydligt mot som möjligt. Jag vill därför fråga om statsministern ser vad det finns för fler möjligheter. Det handlar just om att hela EU nu markerar mot : att det inte är acceptabelt med detta agerande och liknande ageranden. Vad ser statsministern framför sig? 38 Statsminister (S): När det gäller brexit och de riktlinjerna uttrycks det att vi vill ha ett så nära förhållande som möjligt till . Men skrivs det att vi begränsas av det ställningstagande som nu har gjort: att man vill lämna både tullunionen och den inre marknaden. Det handlar om att få ett frihandelsavtal, varor och tjänster, om samarbete därutöver på försvarsområdet, säkerhetsområdet och det utrikespolitiska området och om andra ekonomiska samarbeten, till exempel när det gäller forskning och innovation, inom ramen för de möjligheter som finns när man nu är ett tredjeland, så att säga. Det är det som står där. Det står också att skulle ändra sin position är vi beredda att handla därefter. Det tycker jag är tydligt, och det är bra. När det gäller tullar delar jag den uppfattningen. Det är absolut för tidigt att tala om några segrar här. En liten delseger kan man tänka sig att vi i EU ändå har tagit, åtminstone tillfälligt. Detta ger oss en möjlighet. Men jag underströk i min inledning att jag menar att det är långt ifrån säkert att undantaget kommer att fortsätta, så vi måste använda på bästa möjliga sätt för att helt enkelt få till en annan dialog eller för att fortsätta dialogen – så skulle jag nog hellre uttrycka mig. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller sker det ett möte . Som sagt: Vid sittande möte kom vi överens om att ta tillbaka EU:s ambassadör för konsultation. Därutöver pågår det diskussioner om ytterligare sådana åtgärder, alltså med diplomater, ska jag säga. Därutöver har vi pekat på betydelsen av att se olika alternativ, så att man inte bara tittar på en åtgärd. Vad finns det för olika alternativ? Låt oss då i första hand hitta en gemensam EU-lösning, en åtgärd, för det är det absolut bästa. Men den har i och för sig redan tagits med EU-ambassadören. 39 (M): Vi kan då gå vidare. Hur skulle i sådana fall den typen av initiativ se ut, statsministern? Det finns ju ett flertal olika alternativ. Vilka skulle det kunna vara? Och vad kan , regeringen och regeringens företrädare förbereda för att, precis som det beskrivs, bibehålla enigheten men också komma några steg vidare? Jag tänker till exempel på fler listade personer, ekonomiska konsekvenser och politiska konsekvenser. Man kan säga att en liten politisk konsekvens är att kalla hem ambassadören, men jag ser detta som en start. Utan att lista alla alternativ undrar jag vad statsministern ser för alternativ. Hur kommer statsministern att arbeta inför till exempel FAC och , som känns ganska långt bort, för att detta verkligen ska få konsekvenser för ? 40 Statsminister (S): Jag vill nog inte föra resonemanget för långt här och , för det är också viktigt att vi kommer överens med de andra. Men de exempel som själv nämner är några sådana som man naturligtvis kan överväga. Vad vi gör nu är att vi instruerar inför dagens Corepermöte. Det gör vi på det här sättet: Låt oss tillsammans se vad det finns för olika varianter! Det kan handla om alltifrån listade personer, som nämns här, till sanktioner och andra saker. Jag vill inte föra den diskussionen för långt här och , i kammaren. Men det finns alternativ, och vi menar att vi först ska se hela det bordet. Vi siktar på en gemensam överenskommelse, så att det blir ett fortsatt gemensamt EU-agerande. Det är de instruktioner som redan nu har gått ut för att sätta maximal press och verkligen visa att detta är fullständigt oacceptabelt. 41 (V): Tack, statsminister , för återrapporten! Detta var ett toppmöte som spände över många olika frågor. Vi i delar i stora delar regeringens syn på vad som bör göras. Det gäller inte minst det befarade handelskrig, som vi är på väg in i, som har det fulla ansvaret för genom att ensidigt besluta om tullar. Den här gången omfattades inte EU, men vi vet inte hur det slutar. Det är viktigt att svara på detta med fasthet och att försöka undvika ett handelskrig, naturligtvis. Det är också oerhört viktigt att fullständigt oacceptabla agerande, där man sannolikt har mördat en avhoppare i , starkt fördöms och att det har tydliga konsekvenser för relationen med . Återrapportering från Europeiska rådets möte var en av de andra punkterna på toppmötet. I slutsatserna tar man upp både och , men i slutsatserna sägs inte ett ord om att rullar in i och fördriver hundratusentals människor från deras hem. plundrar muslimska jihadistgrupper Afrin, med goda minne. Man stjäl människors saker. Man dödar civila. EU har i detta ett ansvar. är ett Natoland. har en nära relation till EU. EU betalar ut omfattande ekonomiska medel till , inte bara för att man ska ta emot flyktingar utan också för att man ska befästa sin gräns. Vid denna befästa gräns skjuter man på flyktingar som försöker ta sig in i . Ett tydligt och rakt fördömande av detta överfall anser jag vara nödvändigt i denna typ av rådsslutsatser. Och att träffa diktator utan att tydligt uttala detta fördömande riskerar att uppfattas som ett indirekt medgivande: att man sänder budskapet att vi inte kommer att protestera ens om det går längre i norra . Mina frågor till statsministern är därför: Är det inte dags för EU att fördöma detta överfall på norra ? Och är det inte dags att detta börjar få ekonomiska konsekvenser när det gäller EU:s stöd till ? 42 Statsminister (S): När det gäller är det inte så att detta inte tas upp. Precis det som nu understryker har tagits upp av bilateralt. Det har tagits upp av EU. Det tas upp av EU . Det var detta som jag tog upp med Europeiska rådets ordförande : att det måste upp i samtalet. Och det fick jag en bekräftelse på. Detta tas naturligtvis upp i , för måste faktiskt respektera inte minst säkerhetsrådets resolution om eldupphör. Det är alltså inte så att detta inte tas upp. Det kommer att fortsätta att tas upp. Men vi vill även där ha en dialog. Hur åstadkommer man resultat? Gör man det genom att sluta att prata med eller genom att fortsätta att prata med ? Det är det valet man har att göra. Vi är överens om att vi ska fortsätta att ha den dialogen och att vi naturligtvis ska vara tydliga med var vi står. Vi har inte diskuterat några ekonomiska sanktioner eller några sådana åtgärder. får vi naturligtvis se till att följa den här utvecklingen med väldigt noggrant. på mötet mellan EU:s institutioner och kommer frågan att tas upp. 43 (V): Tack, statsministern! Jag beklagar, men det räcker inte med att ta upp frågan. Det räcker inte med att uttrycka oro. Sådana här situationer kräver att vi tar ställning, att vi säger att det som gör är fel, att vi fördömer det och att det kommer att få konsekvenser. Faktum är att varken eller EU säger detta. Man uttrycker oro, man hänvisar till resolutioner, men man väljer inte sida. Det är faktiskt dags att göra det innan situationen blir betydligt värre än vad den redan är. skickas andra budskap. ökar sin vapenexport till massivt under pågående massakrer, under pågående krig, under pågående etnisk rensning! EU fortsätter sina utbetalningar av pengar till den turkiska diktaturen som det här sker. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det här är en form av dubbla budskap, och är det att sluta med de dubbla budskapen och i stället skicka ett rakt budskap till Erdoğan: Vi kan inte acceptera att ni dödar människor och driver hundratusentals människor från deras hem – de kurder som befriade hela världen från IS! 44 Statsminister (S): Det är som jag säger: Det är inte så att vi inte väljer sida. Vi säger vad som är acceptabelt och vad som inte är acceptabelt. Det är dock inte så enkelt som vill låta påskina när han säger att nu klipper vi banden med . Vi har miljoner flyktingar i . Det mesta av stödet som EU betalar ut går ju till flyktingarna. Det går till deras möjligheter att ha ett arbete och för barnen att gå i skolan. Det går till förnödenheter och bostäder. Det är det som det går till. Det är klart att om man tar i i den riktning som jag hör tala för, då riskerar det framför allt dessa människors väl och ve. Det står också på spel, och det får man väga in. Jag delar inte uppfattningen att EU inte tar ställning emot det här agerandet. Det gör EU, det gör och det görs över hela linjen.