prot · H50956 · 2018-01-17 00:00:00 — De håller på och utvecklar kärnvapen. Jag utgår från att ingen här i kammaren vill att det ska finnas kärnvapen. Men om det nu finns kärnvapen är jag glad att de goda krafterna i världen också förfogar över sådana vapen och inte bara de onda. Det är vad det här handlar om. Det är lätt att ställa krav på västvärldens demokratier att de ska rusta ned och stå värnlösa. Diktaturerna struntar fullständigt i deklarationerna man skriver under och kör ett eget race ändå. Den fria liberala västvärlden måste också kunna skydda sig. Det finns så många erfarenheter av att de onda krafterna var starkare och tog över eftersom de goda krafterna var för naiva. Låt oss inte göra det misstaget i internationell säkerhetspolitik! 134 Statsrådet (MP) replik: Vi måste lyfta blicken och minnas att 200 000 människor dog i och . syftade till att de fem stater som innehade kärnvapen åtog sig att enligt artikel 6 avveckla dem skyndsamt. Att vi från svensk sida ska luta oss mot att vi ska ha säkerhet under ett kärnvapenparaply är att legitimera kärnvapnen. Kärnvapenkonventionens syfte och stora mervärde är att en gång för alla säga att kärnvapen inte hör hemma på den här planeten, lika lite som landminor eller kemiska stridsvapen gör det. Med resonemang legitimerar man kärnvapen. Man godkänner terrorbalansen med hjälp av kärnvapen. Den tiden måste vara förbi. Det är beklagligt att du har ställt dig på fel sida i den här frågan, . 135 (L) replik: Jag antar att den här debatten avspeglar en debatt som ni lika gärna kan ha i regeringsrummet. Jag antar också att och anför ungefär mina argument i diskussioner med . Det är väl därför som måste ta upp detta i debattartiklar och utspel i stället för att finna sig i att regeringen fattar besluten. Det är helt uppenbart att det är så. har ju gått med på att vi har skrivit på ett värdlandsavtal med Nato i full vetskap om att Nato förfogar över kärnvapenkapacitet. Det kände kanske inte till, men jag är helt övertygad om att alla andra i regeringen kände till det. Varför skrev ni under avtalet om ni nu vill kasta ut Nato ur samarbetet? Det är det som det betyder. Man kan inte längre samarbeta militärt med den typen av länder. Vi kan inte längre ta emot hjälp från till exempel om vi ansluter oss till den konventionen. Det är själva innebörden i konventionen, och det är därför som inte ett enda Natoland skriver under. Varför skrev ni på värdlandsavtalet om ni nu vill dra er ur det? 136 (V) replik: , du är känd för att var väldigt bestämd i debatten. Allt är rätt eller fel, svart eller vitt. Men du är också känd för att kunna ändra ståndpunkt . Det som var fel är rätt . Jag ska nämna några exempel. Du var med om att avskaffa värnplikten i , nu vill du ha den. Du var med och avskaffade beredskapspoliserna i , nu vill du ha tillbaka dem. Du har uttalat dig kritiskt till en för hård behandling av ensamkommande flyktingbarn, nu säger du nej till att göra någonting för dem. Ni har varit för att ha en mer jämlik föräldraförsäkring, nu är ni emot det. Jag vill fråga om en annan dagsnotering från . Du var med om att sälja ut stora delar av den svenska skolan till riskkapitalbolag och aktiebolag. före förra valet gjorde du plötsligt några utspel och sa: Nej, riskkapitalbolag passar nog inte riktigt för att äga skolor. Vad är dagsnoteringen , ? Passar riskkapitalbolag för att äga skolor? 137 (L) replik: Jag ändrar mig i alla fall inte lika snabbt som gjorde om LSS. Han ändrade sig från till voteringen . Man står på torget och säger att man ska stoppa nedskärningarna och sedan röstar man för nedskärningar här i kammaren. Man måste naturligtvis ta intryck av saker som händer. Den friskoleutredning som jag tillsatte och sedan var med om att sy ihop lösningen tillsammans med Socialdemokraterna och hämtade ju erfarenheter från utvecklingen. Det var ingen , när friskolor blev tillåtet, som hade förutsett de stora koncernbildningarna. Det innebär att vi måste justera och anpassa lagstiftningen. Det var det som sex partier enades om i . Jag skakade hand med om uppgörelsen före valet. Dagen efter valet skakade han hand med om en helt annan lösning. Där ändrade sig . Jag står fast vid den lösning som vi enades om. 138 (V) replik: Riskkapitalbolagens idé är att snabbt tjäna mycket pengar. De går in i företag, förädlar dem och sedan säljer de av dem. Det är vinstmaximering, ofta kopplat till skatteplanering och olika trixiga upplägg som gör att man inte behöver bidra till de skattepengar som man lever på. Som jag ser det är det knappast en lämplig ägare av skolor. Det verkar som att det före förra valet fanns av insikt hos som har skapat hela systemet. Han sa att det kanske inte blev så bra, och det fick vi också lite uttryck för . Men frågan är: Vad tycker du ? Vad är dagsnoteringen? Är det bra att riskkapitalbolag äger skolor? Skulle det helst vara så att man inte hade dessa bolag som ägare? Det fick jag inte något riktigt bra svar på. 139 (L) replik: Jag står bakom . Den innehöll förslag som sedan skrotades därför att regeringen tvingades att göra upp med om att helt förbjuda friskolor. Upplägget i är ju att ägare till friskolor – i alla fall stora ägare – ska vara långsiktiga ägare. Kortsiktiga riskkapitalbolag är inte långsiktiga, precis som beskriver. Den stora skillnaden är att vill man ha valfrihet på skolområdet för föräldrar, då måste man tillåta fristående skolor. Allt är inte bättre för att det är kommunalt eller för att politiker bestämmer. I redovisades en stor undersökning om vilket sjukhus i som har den största tillgängligheten. Jo, det är det privata – hör och häpna – som är vinstdrivande, . Tänk, att det kan åstadkommas en del positivt också i företagsamhet! Engelska Skolan är en vinstdrivande skolkoncern. Den har över 100 000 barn i kö. Tror du att föräldrarna till varje pris vill att barnen ska gå i en vinstdrivande skola? Nej, de vill det därför att det är en bra skola. 140 (KD): Under den här partiledardebatten har vi hört hur Löfvens bristande ledarskap har blivit tydligt. Det som han påstår sig ha prioriterat viftas bort av hans samarbetspartner. Det finns inte någon linje i regeringens politik. Det tycks bara finnas en dagens åsikt. De som får lida för detta är välfärden och de som sitter fast i vårdköer. Regeringen står för ett välfärdssvek. Vi kristdemokrater vill leverera ett välfärdslöfte. Vi vill kapa vårdköerna, bygga bort bristen på äldreboenden och vända poliskrisen. förtjänar bättre än den rödgröna regeringen. förtjänar en alliansregering. Jag tycker att den här debatten har visat det med all önskvärd tydlighet. Det är nu kvar till valdagen. går till val på att ersätta regeringens välfärdssvek med ett välfärdslöfte. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2017/18:23 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:292 Interpellation 2017/18:292 Uppföljning av kollektivtrafiklagen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM38 Paket med förslag om fullbordande av EMU KOM(2017) 824, KOM(2017) 826, KOM(2017) 822, KOM(2017) 823, KOM(2017) 821, KOM(2017) 825, KOM(2017) 827 till finansutskottet 2017/18:FPM40 Förslag om normalskattesats (mervärdesskattedirektivet) KOM(2017) 783 till skatteutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:67 och 73 till justitieutskottet 2017/18:74 till skatteutskottet 2017/18:69 till justitieutskottet KOM(2017) 769 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 790 och 791 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 792 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 797 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Lag om bistånd till enskilda efter evakueringar till betänkande 2017/18:SoU10 Lag om bistånd till enskilda efter evakueringar till (prop. 2017/18:29) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av kombidirektivet Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av kombidirektivet (KOM(2017) 648) 141 (SD): Vi har en subsidiaritetsprövning framför oss från trafikutskottet. Det är rätt ovanligt med subsidiaritetsprövningar här i kammaren. Vi från brukar vara tämligen ensamma om att begära sådana prövningar. Därför föranleder de inga kammardebatter. Men i det här fallet har det glädjande nog blivit en debatt, men det borde vara fler. Om man frågar politiker från de större partierna om EU har blivit bättre – ryktet är inte det allra bästa i många medlemsländer – kommer det alltid ett patentsvar om att EU ska bli smalare och vassare. Vi får se. Jag låter andra bedöma hur det är med den ivern att få till ett bättre EU. Det här ärendet handlar om så kallade kombidirektiv. Man ska kunna kombinera laster från till exempel lastbil till sjöfart. Därmed minskar man påfrestningarna på våra vägar. Det är en väldigt bra ambition, och vi i delar den och tycker att den är bra. Men så kommer det vanliga: talar vi från EU och om exakt hur ni ska gå till väga. De vet alltså mycket bättre än oss andra. Sedan drar man en linje tvärs över och säger att så här ska ni göra. Det ska vara mellan kombiterminalerna. Detta är ett väldigt stelt sätt att hantera en fråga på. Vår tanke är helt enkelt att detta bör medlemsstaterna själva få klara ut. Vi lade fram en reservation, som jag ber att få yrka bifall till. Den skiljer sig inte så förskräckligt mycket från utskottets förslag i dess helhet. Sedan vi lade fram den har det visat sig att hela utskottet vill att frågan ska skickas tillbaka tillsammans med en motivation till det hela. Det tycker vi också, och vi tycker dessutom att det är glädjande att övriga partier har kommit till i stort sett samma uppfattning som vi i . Det hälsar jag med tillfredsställelse. Sedan inställer sig nästa fråga. Låt oss säga att vi skickar detta till och talar om att vi inte tycker om denna överstatlighet. Vad händer egentligen med detta när det ligger där nere? En och annan i parlamentet har berättat för mig att detta ställs i en hylla, och där står det sedan. Det händer ytterst sällan att det får någon konsekvens, i varje fall inte när det kommer från en liten och i EU:s ögon obetydlig nation som . Vi har tyvärr ytterst lite att säga till om. Jag vill än en gång yrka bifall till reservationen. 142 (S): Detta förslag från EU kom i samband med att den andra delen av mobilitetspaketet lades fram . Jag vill inledningsvis säga att utskottet naturligtvis välkomnar kommissionens översyn av hela vägtransportlagstiftningen. Det är viktigt att en sådan översyn görs. I detta finns förslaget om en ändring i kombidirektivet. har tidigare konstaterat att det finns betydande problem inom vägtransportområdet, som medför att de svenska åkeriernas konkurrenskraft försvagas kraftigt. En väl fungerande inre marknad med sunda och lika konkurrensvillkor mellan EU:s medlemsstater, där alla följer de gemensamma reglerna, är därför oerhört viktig. Eftersom många av de förslag som har presenterats inom ramen för mobilitetspaketet är nära sammankopplade med varandra tycker jag att det vore bra om man kunde fatta beslut som är så samlade som möjligt. I sammanhanget kan vi konstatera att bestämmelserna om vägetappen när det gäller kombinerade transporter borde samordnas med bestämmelserna för cabotage. I fråga om kombidirektivet anser vi att det är av stor vikt att främja multimodalitet och en effektiv kombination av olika transportslag för att minska koldioxidutsläpp och luftföroreningar. Vi gör bedömningen att på ett övergripande plan är det förslag som har lagts fram förenligt med subsidiaritetsprincipen. Men eftersom bestämmelserna om kombinerade transporter återfinns på unionsnivå kan nödvändiga förändringar som syftar till att öka direktivets ändamålsenlighet och effektivitet inte göras på medlemsstatsnivå, utan detta måste ske gemensamt – därav den övergripande bedömningen att subsidiariteten kan fungera. Vi har dock invändningar mot delar av förslaget. Det gäller just den del som handlar om det exakta antalet kilometer mellan olika terminaler. Förslaget i direktivet säger . Vi anser inte att det är ändamålsenligt att göra på detta sätt. Vi delar naturligtvis kommissionens uppfattning om att det är viktigt att kombinerade transporter främjas genom omlastningsterminaler och att de byggs och tillgängliggörs för transportföretagen, men likväl motsätter vi oss kravet att man ska ha ett maximalt avstånd mellan terminalerna. Det är inte möjligt att göra på detta sätt i ett land som . Våra geografiska förutsättningar gör att det helt enkelt inte är ändamålsenligt med sådana bestämmelser. Vidare har vi betänkligheter mot proportionaliteten i förslaget. Från EU:s sida sägs det att det finns stora vinster i att göra så här, men vi är tveksamma till att det verkligen blir det. Vi befarar snarare att kravet på maximalt avstånd mellan omlastningsterminalerna skulle medföra omotiverat stora kostnader som inte motsvarar nyttan av åtgärden. För som är ett vidsträckt land med långa avstånd skulle detta medföra långtgående kostnader i förhållande till nyttan. Vi menar att detta i stället måste ingå i respektive lands planering av infrastrukturen och de investeringar som ska göras där. Det är i detta som förslaget måste ingå. Vi anser att kravet på terminaltäthet inte är förenligt med proportionalitetsprincipen, som innefattas i subsidiaritetsprövningen. Jag måste också säga att jag blir fundersam inför synpunkter. talade och sa i princip samma sak som jag, men likväl yrkade han bifall till en reservation som rimligtvis är ett slag i luften. Det får väl stå för . De har ju en sådan politik i mycket, i varje fall på vårt område. Vi får helt enkelt se vad detta leder till. Sådana invändningar som kom med i sak är precis vad vi också säger. Det ligger naturligtvis något annat bakom; det handlar om motståndet mot hela EU och mot att över huvud taget finnas med i detta sammanhang. vrider sig här som maskar. Sammanfattningsvis anser vi att kravet på ett maximalt avstånd mellan omlastningsterminaler strider mot subsidiaritetsprincipen. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 143 (M): Först och främst vill jag säga att det är bra att vi har haft denna diskussion i trafikutskottet och att vi har kommit så här långt och är överens om utlåtandet, förutom vad gäller avvikande mening. är ett av de länder i som är mest beroende av en fungerande transport och transportpolitik. Vi har ett stort behov av lastbilar och lastbilstransporter i . Det är garanterat ingen tillfällighet att vi i har två av världens största lastbilstillverkare. ska utveckla lastbilstransporterna, inte avveckla dem. Vi ska ha längre och tyngre lastbilar. Vi ska ha bättre konkurrenskraft inom den svenska åkerinäringen. Men vi ska också ha bättre kontroller och en regelefterlevnad som faktiskt fungerar ute på våra vägar. Våra företag och deras produkter har långa avstånd för att nå den europeiska marknaden och övriga världen. Långa transporter måste fungera och vara konkurrenskraftiga, och de måste ske på lika villkor. Därför säger vi nej till nya lastbilsskatter, nya bränsleskatter och nya flygskatter. Vi säger i stället ja till bättre kontroller, fler poliser och krafttag mot fusket och de olagliga transporterna. Vi välkomnar därför kommissionens översyn av vägtransportlagstiftningen, men vi är inte beredda att försämra för åkerinäring och för svenska företag och jobb. Detta kommer vi att bevaka noga. är positiva till översynen av den befintliga vägtransportlagstiftningen inom ramen för det så kallade mobilitetspaketet. finns stora problem inom vägtransportområdet som medför att den svenska åkerinäringens konkurrenskraft försvagas. Det är därför mycket viktigt att det finns en väl fungerande inre marknad med sunda och likvärdiga konkurrensvillkor mellan EU:s medlemsstater och att alla följer de gemensamma regelverken. Utskottet gör bedömningen att kommissionens förslag på ett övergripande plan kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Vi delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att de kombinerade transporterna främjas genom att fler omlastningsterminaler byggs eller tillgängliggörs för transportföretag. Men vi säger nej till ett strikt krav på maximalt avstånd mellan terminaler. Det riskerar att medföra kostnader för infrastrukturinvesteringar och är alltför långtgående i förhållande till direktivets målsättning om att främja en överflyttning av godstransporter från väg till mer miljövänliga trafikslag. Men oavsett vilka regler man inför eller förändrar är kontrollen och regelefterlevnaden absolut det viktigaste. Om inte detta sköts och sker på rätt sätt spelar det ingen roll vilka regler vi har. Om fusket och den olagliga konkurrensen kan fortsätta är inget vunnet. Därför vill vi moderater ha gps-kontroll av lastbilar som kommer in i landet. Det ska gå att spåra lastbilarna och transporterna i för att sedan säkerställa att inga brott har begåtts. Vi måste också ha en tydligare trafikpolis i , och vi måste ha fler trafikpoliser som kan kolla upp den olagliga yrkestrafiken. Annars snedvrids konkurrensen, och de lagliga åkerierna fortsätter att bli utslagna av de olagliga. Jag yrkar bifall till förslaget i trafikutskottets utlåtande TU8. 144 (V): Eftersom kombidirektivet redan är i tycker vi inte i det här fallet att det är ett problem att anse det förenligt med subsidiaritetsprincipen. Vi tycker att regeringens svar är bra – kombiterminaler måste kunna finnas tätare än vad som är fallet. När man pratar med godsköpare påtalar väldigt många att just bristen på kombiterminaler gör att det är svårt att välja järnvägen. Det är oerhört viktigt att vi ser över hur vi strategiskt kan stärka fler kombiterminaler i strategiska noder, för det här efterfrågas av näringen, och vi jobbar för lite med detta. Här skulle vi behöva stärka arbetet. När det gäller 74 tons lastbilar, som föregående talare tog upp, är vår hållning i att detta bara ska gynnas när det strategiskt inte går mot överflyttning till järnväg. Inom , som tillsattes av den förra regeringen för att forska hur fungerar i vägnätet, finns det forskning som pekar på att man för att inte gynna omlastning till järnväg ska använda de pengar man har – oftast är det lite för lite pengar jämfört med vad man behöver – till att stärka de vägar och broar som gynnar omlastning till järnväg. Det är en kvinnlig forskargrupp som har kommit fram till det här, vilket är väldigt spännande. Kvinnor är konstruktiva. Detta tycker jag att vi ska bära med oss i diskussionen – nu har vi drivit igenom , och det kan finnas olika åsikter om det, men det ska inte gynna överflyttning till järnväg. Då är det viktigt att de pengar vi har används till att stärka infrastrukturen för 74 tons lastbilar mot noder där man omlastar till järnväg och sjöfart, och då får det gärna också vara fler omlastningsterminaler i dessa noder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Anpassning av svensk rätt till EU-förordningen om linbaneanläggningar betänkande 2017/18:CU5 Anpassning av svensk rätt till EU-förordningen om linbaneanläggningar (prop. 2017/18:42) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 9 Snabbare omval betänkande 2017/18:KU18 Snabbare omval (prop. 2017/18:38) 145 (SD): Jag kommer inspringande med andan i halsen. Jag ska försöka samla mig lite grann och se om det går bra att hålla det här anförandet. Det gick lite snabbt med både partiledardebatten och den efterföljande debatten. Då jag är först ut i debatten vill jag börja med att hälsa mina utskottskollegor och talmanspresidiet en sen men väl en god fortsättning på det nya året. Såklart yrkar jag också bifall till reservation 3 under punkt 4. är det dessutom valår, så ämnet snabbare omval är väl lämpat att inleda det nya riksåret. En sammanfattning av förslaget kan såklart vara på sin plats. Omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter att beslutat om omval. Vid omval ska inga nya partier kunna anmälas, och endast partibeteckningar från valet som omvalet avser får användas. Ett partis anmälan av kandidater för ett visst val ska som utgångspunkt gälla även för omvalet, även om det ska gå att ändra nomineringarna om behov verkligen uppstår. Inget av detta är heller särskilt konstigt. Annars hade det hetat nyval i stället för omval. Propositionen omfattar även vissa frågor om röstkort och överklagande. Frågor kopplade till valen ligger i tiden, inte bara för att det är val utan även för att frågor om röstpåverkan, censur och så kallade fake news också ligger i tiden. Det finns ju en del ibland ohederliga debattörer som anar en ryss bakom varje stubbe och som snabbt klistrar Putinepitet på alla som inte tillhör de rätta åsikternas ryggdunkande gemenskap. Frågan om Rysslandspåverkan på valet i exempelvis verkar ha lamslagit hela debattklimatet på andra sidan , där båda kandidaterna i omgångar har anklagats för samröre med , trollfabriker och andra mer eller mindre skumma typer. Om det är något vi kan lära oss av det är det att vi i nog inte ska göra som de har gjort i . Där används nämligen begreppen ”fake news” och ”hate facts” – hatfakta – för nyheter som man helt enkelt inte gillar eller uppskattar. Detta, fru talman, görs tyvärr av båda sidor och riskerar således att urvattna begreppet ”fake news” på samma sätt som ett flertal begrepp har urvattnats i den svenska debatten. Jag hoppas att vi kan hålla den svenska debatten över den nivån. För mig är det glädjande att vi åtminstone inom detta utskott enligt min uppfattning håller en betydligt bättre ton gentemot varandra. I har man valt en annan väg och försökt lagstifta bort dålig ton genom att ålägga till exempel sociala medier att radera innehåll som skulle kunna strida mot den tyska lagen. Det innebär att man lämpar över tillämpningen av yttrandefriheten till multinationella företag. Dessa ska avgöra om innehållet strider mot lagen eller inte. En jämförelse kan såklart vara på sin plats. Om detta låter som kan ni föreställa er hur det skulle ha låtit om till exempel Justitiekanslern vid allmän domstol låtit åtala någon för ett yttrande och domstolen sedan friat eller fällt efter dess publicering. Följden har blivit att nätjättarna raderar såväl verkligt lagstridiga yttranden som parodier på dessa yttranden. Nätaktivister sätter i vissa fall i system att anmäla innehåll de helt enkelt inte uppskattar, och kort därefter försvinner det här innehållet. Jag tror inte att detta är vägen att gå i . Jag hoppas som sagt att vi kan hålla det svenska debattklimatet på en saklig och mer informativ nivå. Men med detta sagt, fru talman, finns det saker i som vi behöver se över och förbättra för att stärka demokratin. Det jag syftar på nu är det valfusk som tyvärr alltför ofta har förekommit. Det finns flera exempel på det i närtid; på övertramp som varit så stora att det till och med har lett fram till omval. Ett vanligt förekommande fusk är att valsedlar försvinner eller att valsedlar från ett parti placeras ovanpå ett annat partis valsedlar. Det finns också exempel på hur brevbärare har slängt valsedlar och valmaterial i protest för att de helt enkelt inte sympatiserar med det politiska partiets synpunkter eller informationen som framkommer av materialet.