prot · H60924 · 2018-12-05 00:00:00 — Vid besöket i framkom just behovet av materiellt stöd. När vi var ute på fältet och tog del av hur de svenska soldaterna tränade de kurdiska peshmergaförbanden i bland annat sjukvård framkom bristen hos peshmerga på ordentlig sjukvårdsutrustning. De fick använda trasor och pinnar i stället för ordentliga förband. De tränade visserligen på att lägga tryckförband med västerländsk utrustning, men eftersom det är mest sannolikt att de inte har tillgång till det var det pinnar och trasor som användes. Likaså framkom att många av dessa unga soldater fått köpa sina egna uniformer och stövlar eller kängor då det saknas resurser. Jag hade hoppats att fler i utskottet med egna ögon och öron kunde vara på plats för att ta del av det behov som föreligger av just materiellt stöd, men tyvärr har utskottet valt att avslå även vårt förslag om detta. Avslutningsvis, herr talman, finns mycket att göra när det gäller att hjälpa de minoriteter som bor på att behålla sin identitet, att bidra till återbyggnaden efter Islamiska statens fruktansvärda härjning samt att stödja de självförsvarsstyrkor som ger befolkningen skydd och trygghet. Att återbyggnad av området nu sker är ytterst viktigt för att förebygga nya konflikter. Jag yrkar bifall till reservation 2. 14 (L): Jag besökte Hawler – eller , beroende på vilket språk man talar – för att delta som valobservatör vid omröstningen om självständighet. Jag fick chans att tala med en massa människor som hade deltagit i strider, både kurder och representanter för de olika andra minoriteter som finns i . Det de berättade för mig var ganska oroande. Det är inte bara så att inte respekterar de olika minoriteternas – däribland kurdernas – rätt till självbestämmande och rätt att få bestämma över sin egen framtid. Det är också så att det gång på gång rapporteras om övergrepp från de irakiska styrkorna mot såväl kurder som andra minoriteter. Självklart måste vi värna kurdernas rätt till självbestämmande. Självklart borde detta också gälla andra minoriteters rätt. Självklart borde vi se till att kurderna, som har visat sig vara väldigt framgångsrika på det, har de resurser och det stöd som krävs för att bekämpa Daishs framfart, eller åtminstone de rester som fortfarande finns kvar. När man genomför denna förändring finns en risk att man legitimerar de irakiska styrkorna i stället för att genom att vara närvarande i legitimera de kurdiska styrkorna. Jag och vi, herr talman, är inte tillfredsställda med de svar vi har fått och de garantier vi har fått för att det inte ska uppfattas av någon som att vi genom att legitimera irakiska styrkor också befläckas av och riskerar att i några människors ögon legitimera de övergrepp som begås av irakiska styrkor. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i När jag och min vän var i Hawler för att bevaka valet gick det fredligt till. Vi blev insläppta överallt. Det såg ut att gå bra till. Men när resultatet kom och festen hade lagt sig började irakiska styrkor rycka fram för att de inte erkände deras rätt att bestämma över sin egen framtid. Jag lyckades snabbt ta mig ur landet. Min vän, som är kurd från början, hade det svårare att ta sig ut. Hans familj var rädd. Då var de inte rädda för Daish, eller IS, som redan hade bekämpats av kurder och andra, utan de var rädda för de irakiska styrkorna. Det är lite märkligt att göra de förändringar som föreslås och som riskerar att legitimera de irakiska styrkorna ytterligare när vi vet att dessa ibland sprider skräck hos sin egen befolkning och dessutom då och då, kanske till och med ganska ofta, begår övergrepp, bryter mot folkrätten eller mänskliga rättigheter och på olika sätt förnekar minoriteters rätt att själva bestämma över sin egen framtid och sina egna liv. Jag tycker att vi har ett ansvar för att se till att så inte blir fallet. Jag tycker att vi har ett ansvar för att vidta ytterligare åtgärder som leder till att minoriteter, också på , får ökat skydd och känner större stöd även från oss. Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall till vår reservation 3, som handlar om just legitimeringen av de irakiska styrkornas övergrepp och risken för dessa. 15 HANS (M): Vi har att behandla fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i och därmed vårt bidrag till den internationella koalitionen mot IS/Daish. En majoritet av partier är överens om detta. Därför yrkar jag bifall till förslaget från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, som jag har haft förmånen att sitta ordförande för. För det första: internationella insatser är ett viktigt bidrag för att stärka arbetet för fred och säkerhet. För det andra: Genom att delta i dessa insatser stärker vi också vår egen säkerhet och bidrar till vårt säkerhetspolitiska inflytande genom att hörsamma önskningar om att delta i det internationella arbetet mot terror och extremism. måste vi anlägga en helhetssyn på insatserna. Vad vi vill uppnå? Hur ser vi på långsiktigheten? Detta är frågor vi behöver analysera och få svar på vid varje beslut om nya eller förlängda insatser. Allt detta ska vi ingalunda ta enkelt eller lätt på. Vi behöver också fråga oss var, i vilken kontext och med vem som ska göra internationella insatser. För att skapa långsiktighet och hållbarhet behöver vi även bli bättre på samverkan mellan civila och militära delar. Utskottets förslag är att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av som högst 220 personer till förfogande i till och med . har sedan civilisationens begynnelse varit en regional maktfaktor, om än inte i den statsform vi känner . Som sådan har sett sin beskärda del av konflikter . Också under stora delar av vår tid har präglats av våld och död. Efter brutala styre fanns förhoppningar om fred och frihet. I stället kom invasion och inbördeskrig. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i förenades irakiska gren och mindre sunniorganisationer i vad som kom att kallas Islamiska staten i . av terrorattacker i utropade /Daish sitt kalifat , eller man kanske ska säga så kallade kalifat. Snabba militära erövringar följdes av massavrättningar och massflykt. Framför världens ögon stod en ny kraft och en grymhet av sällan skådat slag. Det var ett barbari och en kedja av övergrepp och ohyggligheter. uppgav FN-företrädare att IS/Daish bär ansvaret för fler än 200 massgravar i norra och västra . Man tror att 12 000 människor kan ligga begravda i dessa. Det är offer för våld riktat mot oliktänkande, kurder, kristna, andra troende och muslimer som inte behagat IS/Daish. Vittnesmålen från överlevare är ohyggliga. Ett av dessa är Nobelpristagare , som lyckades fly ur sin fångenskap. Men sex av hennes bröder och hennes mor mördades. Alltför många delar Nadias och hennes familjs ohyggliga öden. bad FN om hjälp. anslöt sig till den globala koalition som på irakisk inbjudan genomför en militär utbildningsinsats. Detta utgör den folkrättsliga grunden. Till det här bidrar 79 andra, och hela koalitionens insats går ut på att bland annat utbilda och träna försvarsstyrkor i och . Vi är där tillsammans. utropade den irakiska regeringen seger över IS/Daish. Men även om terrorns centrala organisation har åkt på ett rejält nederlag i termer av terräng, manskap och tunga vapensystem har den på intet sätt slagits ut. FN:s generalsekreterare gjorde uppskattningen att terroristnätverket har ungefär 10 000 medlemmar i . återtog IS/Daish Baghuz i östra och har därmed kommit över vapen och fordon. skickade trupper då man fruktade att IS/Daish vill föra över återstående styrkor till västra , där det finns terrorfästen. Eftersom nätverket är verksamt i landet bedömer den globala koalitionen och försvarsmakt att det finns ett fortsatt behov av militära åtgärder. Bedömningen är att IS/Daish förblir ett reellt hot mot stabilitet. Givet det sammantagna säkerhetsläget i och den fortfarande starka hotbilden mot den svenska styrkan finns risk för att den svenska personalen kan utsättas för väpnat våld. Precis som tidigare är därför fortlöpande hot- och riskbedömningar av största vikt. Dessa blir nu än viktigare i och med att den svenska insatsen utifrån de irakiska försvarsstyrkornas behov ska kunna verka vid koalitionens samtliga baser. Det ska tilläggas att insatsen ändrat sina arbetsuppgifter. Att regeringen löpande rapporterar till eller berörda utskott om säkerhetsläget för insatsen är därför av största vikt. Om den svenska truppinsatsen permanent behöver ökas behöver fatta ett nytt beslut. Det innebär ett betydande ansvar för oss att sända svenska kvinnor och män till fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser utomlands. Det måste finnas angivna mål vars formuleringar kontinuerligt ses över för att säkerställa att de uppsatta målen är uppföljningsbara. Inför varje beslut om förlängning av den militära utbildningsinsatsen i behöver den utvärderas utifrån en helhetsbedömning. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i IS/Daish har raserat livet för en oerhört stor mängd människor. Behovet av fortsatt stöd till , till människorna, till återbyggnaden av samhällen, till infrastruktur och till institutioner är mycket omfattande. ska och bör stödja vad gäller både bistånd och civil återuppbyggnad samt fortsätta att bidra i kampen mot den internationella terrorismen. Jag vill också som ordförande i det sammansatta utskott som behandlat både detta ärende om och det tidigare om vända mig direkt till Försvarsmakten och dess personal, som åker ut på farliga uppdrag: Tack för ert bidrag till internationell fred och säkerhet! Vi har stor respekt för alla er kvinnor och män som ytterst med det egna livet som insats agerar för vårt land, för nationens intressen och på uppdrag av oss valda ledamöter av , som ger klartecken till detta fortsatta deltagande från svensk sida. 16 (S): Jag vill inledningsvis hänvisa till det jag sa i den föregående debatten om den svenska insatsen i när det gäller det allvar som råder när vi beslutar, när vi nu debatterar och när vi tidigare förberedde beslutet. Detta förslag om insatsen i handlar om, som vi har hört i olika anföranden, att 70 personer ska delta i insatsen med möjlighet att sända ytterligare 150 personer om den svenska styrkan skulle behöva undsättas på något sätt. Vi kommer att agera, och vi agerar , på en inbjudan från den irakiska regeringen som har sitt ursprung i en begäran från till FN 2014 om hjälp med att bekämpa Daish. Den uppgift som vi arbetar med är att utbilda den irakiska militären, och det handlar om skydd och bevakning. Daish är i någon mån bekämpad geografiskt men absolut inte besegrad som organisation. Daish är fortfarande ett hot mot säkerheten i i synnerhet. Målet att stå upp mot Daish kvarstår. Ett annat mål som är viktigt är att långsiktigt självt ska kunna ta ansvar för säkerheten i sitt land. Då behöver de irakiska försvarsstyrkorna stärkas, inte minst kunskapsmässigt. För svensk del är det ett viktigt mål att den svenska personalen ska arbeta i enlighet med FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Vi vill främja demokrati, sammanhållning och ett långsiktigt stabilt . I handlar det inte heller enbart om en militär insats, även om det är den som vi fattar beslut om här i kammaren. Det handlar också om ett långsiktigt engagemang för utveckling, där också utvecklingsbistånd är en viktig komponent. har en femårig utvecklingsstrategi för som vi jobbar med. Avslutningsvis vill jag än en gång även i detta fall tacka den personal och de anhöriga som berörs av denna och andra internationella insatser. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande. 17 (C): ingår tillsammans med 73 andra länder i den globala aktionen mot Daish. ingår i koalitionens kärngrupp. Daish – denna terror- och mördarsekt – har utvecklats i brist på säkerhet och som en följd av det förödande och den osäkerhet som har skapats i regionen. Daishs härjningar har slagit mot alla i området, alla som inte ställer sig bakom deras regim, deras uttolkningar eller deras maktanspråk. De har slagit mot först och främst muslimer, särskilt då shia. Men vi har sett hur Daish har försökt utplåna och begå folkmord på minoriteter som yazidier och kristna. Vi har så många vittnen som berättar om de ohyggligheter som följt i Daishs spår. Nobelpristagaren, som tidigare nämndes av , är bara en av de modiga kvinnor som har berättat. Detta bygger kunskap om vad som händer i spåren av etniska konflikter och i att bygga upp en kamp för en grupp mot andra grupper. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i I alla länder som förtrycker minoriteter, som hetsar mot oliktänkande och som ställer etniska grupper mot varandra hotas fred och säkerhet. Vi har sett det så , och vi ser det naturligtvis också i . Det drabbar först de etniska grupperna, minoriteterna och de oliktänkande, men i längden drabbar det hela befolkningen. När deltar i Irakinsatsen, eller i fajten mot Daish som det handlar om, handlar det om att vi vill medverka till att bygga säkerhet. Grunden folkrättsligt är att vi är inbjudna av . Det är också understött av FN och har därmed en folkrättslig grund. Vi är där för att försöka hindra nya militära konflikter. Svensk närvaro i utbildningsinsatsen är också en del i att även här bevaka, med öron och ögon, brott mot mänskligheten oavsett vem som begår dem. När jag läser en del av reservationerna ser jag att vår inbjudan skulle handla om flera delar av . Men, herr talman, det är inte så. Vi är inbjudna av för att stödja irakiska säkerhetsstyrkor, och peshmerga ingår i säkerhetsstyrkor. Vi har varit i , och vi kommer att förflyttas och ha möjlighet att finnas i andra områden och göra andra uppgifter. Men vi gör det , och har gjort det , för att säkra kampen mot Daish och för att säkra regerings förmåga att bygga säkerhet i hela landet. Om man bygger säkerhet i hela landet klarar man också många av de olika grupperingar som finns i , och man klarar att leva upp till den konstitution som man faktiskt har enats om och som ska ge självstyre inte bara till KRG utan också till Nineveslätten och de kristna. Därför är det viktigt att vi fortsätter kampen för att säkra att Daish inte återtar territorium och att vi driver dem tillbaka, och helst inte till ett annat land, och att vi också lyckas ge befolkningen – de som lockas av dessa toner – ett annat hopp och en annan framtid. Vi kan se att sedan vi har tryckt tillbaka Daish från territorier i har runt 3,2 miljoner internflyktingar klarat att återvända till sina byar. Det bygger naturligtvis långsiktigt också en möjlighet för människor att återvända, att se hopp och att vara med och bygga upp. Från sida ser vi, precis som när det gällde , Responsibility to Protect som en viktig insats. Det handlar om att vara med och förebygga, vilket vi gör med vårt bistånd. Det handlar om att vara med och säkra i en konflikt. Men det handlar också om att vara med och återuppbygga. Det är också någonting som vi gör i och vill göra, nämligen att skapa möjligheter för människor som återvänder att också kunna börja bygga ett nytt liv. Jag vill återigen tacka alla de kvinnor och män och deras familjer och anhöriga som gör det möjligt för att bistå i kampen mot Daish och i kampen för att ge det irakiska folket möjligheter till fred och utveckling. Stort tack för era insatser och för att ni gör detta möjligt för oss. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 18 (V): är ett land vars moderna historia har kantats av diktatur, konflikt, krig och avsaknad av mänskliga rättigheter. Bland de första demonstrationer som jag deltog i som politiskt aktiv var just de demonstrationer som hölls mot den amerikanska invasionen av 2003. Vi vet alla hur det utvecklades. Rapporter om civila dödsoffer, ofattbart våld och tortyr nådde oss som fortsatte att demonstrera mot kriget. lider fortfarande av årtionden av krig, konflikter och avsaknad av mänskliga rättigheter. Framför allt drabbas minoriteter och utsatta grupper. har vi ofta nåtts av rapporter om hur Daish har tagit över stora områden, vilket självklart har drabbat civilbefolkningen hårt. mottog FN önskemål från om hjälp i kampen mot Daish. Önskemålet besvarades av , som uppmanade länder att hjälpa till med utbildningen av militär i syfte att kunna förebygga och motverka terroristhandlingar. Dessa FN-ledda insatser har därmed stöd i folkrätten. För är just stödet i folkrätten och ledning av FN en förutsättning för att vi ska tillåta att deltar i denna typ av internationella insatser. fattar beslut om svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , och stöder denna insats. Vi yrkar därmed bifall till utskottets förslag. Vi ser att utbildningsinsatserna är en pusselbit för att hjälpa irakierna att bygga upp sitt land igen, skydda minoriteter och civila samt stärka de mänskliga rättigheterna. menar att det är speciellt viktigt att har fokus på kvinnors rättigheter i enlighet med FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. har ett särskilt yttrande i utskottet, där vi motsätter oss att kommer att bidra med en person till den Natoledda insatsen NATO Mission . är kritiskt till att försvar i allt större utsträckning integreras i Natos strukturer och med Natoländernas försvarsorganisationer. Även om vi kan konstatera att Daish har besegrats och försvagats i utgör de ett reellt hot mot stabilitet även framöver. håller därför med om att behovet av insatser finns kvar, men vi menar att insatsen i bör avvecklas successivt. Målet är ett demokratiskt med långsiktig stabilitet där mänskliga rättigheter efterlevs, där barn och unga kan utbilda sig och se en trygg framtid, där kvinnor har rätt att bestämma över sina egna liv och där alla folkgrupper och minoriteter kan leva i trygghet, med rätt till sin egen kultur och språk och rätt att vara inkluderade och delaktiga i landets framtid. ska framöver aktivt stödja och hjälpa med humanitärt bistånd inriktat på att stärka demokratin, rätten till utbildning och kvinnors rättigheter. Avslutningsvis vill jag också rikta ett stort tack till de svenskar som har deltagit och fortfarande deltar i insatsen i . Det är en stor uppoffring både för er själva och för era familjer och närstående, och för detta har ni vår stora tacksamhet. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i I detta anförande instämde (V). 19 (KD): För att bidra till ökad förmåga hos försvarsstyrkor och motverka hotet från Islamiska staten har deltagit med militär personal i den norra delen av . Den svenska väpnade styrkan ingår i en utbildningsinsats och verkar, som vi har hört, inom ramen för den internationella koalitionen mot IS. Efter att den internationella koalitionen under ledning av har slagit tillbaka IS militärt har detta terroristnätverk försvagats kraftigt. Ingen provins i kontrolleras av IS, och utropade den irakiska regeringen seger över den militanta islamistgruppen. Detta är en utveckling som ska välkomnas, herr talman. är det uppenbart att hotet från islamismen inte är borta. Den religiösa extremismen lever vidare i , i nya former och på nya platser där omständigheterna så tillåter. Centralregeringen i bedömer därför att de internationella insatserna för att stärka försvarsstyrkor behöver fortsätta, vilket för del innebär att regeringen nu föreslår en förlängning av mandatet för det svenska styrkebidraget. har gått sedan Islamiska staten drog fram genom och begick några av 2000-talets värsta brott mot mänskligheten. Än upptäcks massgravar där tusentals offer för denna terrorsekt skoningslöst dumpades 2014. Övergreppen – det folkmord – som detta handlar om skedde inte av en tillfällighet. Islamismen var på frammarsch, och tumskruvarna hade dragits åt redan tidigare för folkgrupper som kaldéer, syrianer, assyrier och yazidier. Det tillstånd av laglöshet som rådde i spåren av gjorde det möjligt för extrema grupper att utan risk attackera och förtrycka kristna och andra befolkningsgrupper. Antalet övergrepp och mord på kristna från de här åren kan räknas i tusental. I näst största stad levde omkring hundra tusen kristna innan IS inledde sina härjningar. är stadens historiska etnoreligiösa mosaik slagen i spillror. På grund av politiska motsättningar och på grund av instabilitet har kristna flyktingar inte kunnat återvända till . I närliggande städer och byar på är situationen något ljusare: Efter att IS har slagits tillbaka har närmare hälften av befolkningen återvänt. Drygt en tredjedel av de bostäder och kyrkor som vandaliserats och förstörts har byggts upp. är oron bland befolkningen mycket påtaglig. När jag besökte och Nineveslätten talade såväl återvändande internflyktingar som politiska företrädare och kyrkoledare om en djup känsla av svek. Minnet av hur kristna befolkningsgrupper 2014 avväpnades av kurdiska peshmerga och därefter lämnades åt sitt öde lever kvar. Besvikelsen över att både irakisk och kurdisk militär retirerade när IS gick till attack gör att säkerhetsgarantier nu krävs för att kristna ska våga och kunna vända tillbaka till sina historiska hembygder. Bland befolkningen gror förhoppningar om att framtida säkerhet i de här områdena ska kunna byggas med hjälp av FN-missioner och blå hjälmar. saknas såväl ekonomiska resurser som politisk vilja i omvärlden för den typen av insatser. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Det realistiska är i stället att via politiska påtryckningar få den irakiska regeringen att genomföra ett tidigare fattat beslut om politiskt självstyre för . Inom ramen för självstyre skulle kristna befolkningsgrupper och yazidier kunna bygga egna samhällsinstitutioner och skyddsstyrkor. Det skulle dessutom möjliggöra riktat internationellt stöd till utbildning, rättssäkerhet och offentlig service, vilket naturligtvis är en förutsättning för en positiv samhällsutveckling. Stöd för politiskt självstyre är just nu centralt. är det uppenbart att långsiktiga lösningar och en trygg framtid för minoriteter inte går att bygga så länge islamismen förgiftar samhället. För att förändra attityder, motverka våldsbejakande extremism och förhindra etnoreligiös rensning krävs ett större internationellt ansvarstagande. Mot den bakgrunden välkomnar att , om än i liten utsträckning, deltar i den internationella koalitionen mot IS. Vi stöder förslaget om en förlängning av mandatet, som vi understryker vikten av riktad humanitär hjälp och ökat ekonomiskt stöd till återuppbyggnaden. Utan en effektivare återuppbyggnad och utan fungerande säkerhetsarrangemang kommer de tusentals människor som flydde undan IS inte att återvända. Med detta yrkar jag bifall till det sammansatta utskottets förslag. 20 (MP): Daishs territoriella kontroll över är över. Men tyvärr är problem långt ifrån lösta i och med detta. Den militära kampen mot Daish har verkat enande på landets politiska grupper, men när striderna nu i stort sett är avslutade hotar i stället religiösa och politiska splittringar att uppstå. Den syriska konflikten fortsätter alltjämt och bidrar till stor osäkerhet i grannländerna. Terrorangrepp och andra allvarliga säkerhetsproblem är fortfarande vanligt förekommande. Säkerhetsläget är kort sagt fortfarande mycket instabilt. Det är i det ljuset och andra länders bidrag till irakisk säkerhet bör ses. En negativ utveckling i landet får konsekvenser för säkerheten i regionen men även globalt. Det är också viktigt att framhålla att det svenska väpnade bidraget till den militära utbildningsinsatsen utgör en del av mycket omfattande stöd till för att främja ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . är en av världens största givare av icke öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . Den svenska militära utbildningsinsatsen syftar till att ska kunna fortsätta att stå emot Daish och skapa förutsättningar för att landet långsiktigt ska kunna ansvara för sin säkerhet.