prot · H509133 · 2018-06-15 00:00:00 — Det finns självklart ingen anledning att betvivla Svenska kraftnäts utredning. Men det är väl bra att flaggar för de utmaningar som vi trots allt ser. Precis som säger står vi inför stora utmaningar på grund av att energisystemet omdanas och byggs om. Vi går från stora leverantörer till en mer differentierad produktionskedja, och naturligtvis leder det till utmaningar. Det är bra att och andra flaggar för att här kan det bli bekymmer, för då har vi politiker och andra möjlighet att agera – eller hur? Återigen: Ska vi inte ha en flexibel elmarknad utifrån tillgång och efterfrågan? Jag tycker att det i grunden är väldigt bra. Och om vi skulle införa ett leveranssäkerhetsmål, som efterfrågar, var finns då flexibiliteten? Då skulle vi gå tillbaka till någonting som vi har haft förut, och det tror jag vore dåligt. 12 (C) replik: Jag glömde mitt yrkande när jag var uppe i talarstolen tidigare, så jag skulle gärna vilja yrka bifall till reservationerna 9 och 26. Över till repliken: De hus som byggdes ungefär när min mormor föddes, vilket är ganska många hus i , kan ha värmts upp med först ved, sedan kol, olja, direktverkande el och sedan kanske över till fjärrvärme och slutligen tillbaka till el eller till och med till biobränsle i form av pellets eller något annat. Det visar att under ett hus livslängd pågår väldigt många förändringar. Därför är det viktigt att ha ett bra klimatskal och inte bara fokusera på hur den energi som huset använder produceras. I energiöverenskommelsen står det: En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor och minskad elanvändning i uppvärmningen är förutsättningar för att klara den förnybara el- och värmeförsörjningen kalla vinterdagar. I slutbetänkande, som Socialdemokraterna och tillsammans med flera andra partier förhandlade fram, står det att systemgränsen för byggnaders energiprestanda, byggregler och definitionen för nära-nollenergihus bör fokusera på använd energi i stället för levererad eller köpt energi. I Miljömålsberedningen, vars slutbetänkande vi också var med och förhandlade fram och som även Socialdemokraterna skrev under, står det att byggreglerna bör vara neutrala för valet mellan el och fjärrvärme genom att fokusera på använd energi snarare än köpt energi. Så, , varför har regeringen inte åtgärdat det här problemet? 13 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag har inte deltagit i förhandlingarna, så jag har naturligtvis svårt att återge hur förhandlingarna har gått till. Statsrådet är i salen och kan möjligtvis svara på frågan. Men jag kan inte redogöra för varför det ser ut som det gör . Det här är den sista energidebatten i kammaren den här mandatperioden, och varken jag eller vet vad som händer och om vi kommer att finnas kvar i kammaren efter valet. Jag kan konstatera att vi har kommit i mål med en energiöverenskommelse som jag personligen är väldigt glad och stolt över. Att vi nu står här och debatterar en detalj i ett större sammanhang visar på att vi är överens om de stora frågorna, och det tycker jag är väldigt positivt. undrade i sitt anförande om Socialdemokraterna och står upp för energiöverenskommelsen även . Jag kan meddela att vi inte har för avsikt att förlora valet. Vi kommer att fortsätta att regera, så utifrån det perspektivet kan vara lugn. Långsiktiga överenskommelser som vi har träffat gemensamt kommer vi naturligtvis att vårda. 14 (C) replik: är det och ingen annan som representerar Socialdemokraterna, och det var som jag frågade varför man inte har agerat. På detta finns det uppenbarligen inget svar. Om och tycker att byggregler är en detalj i sammanhanget tror jag att de har mycket att lära av energidebatten och om vad kraftvärmebranschen önskar, för det här är ingen detalj. Det är verkligheten, och det är ett genuint problem. Med tanke på hur det fungerar en kall vinterdag är det just eluppvärmningen av byggnader som är ett av de stora problemen. Men man har missat vad som är framtidens problem och stirrar sig blind på vad som finns , och där är inte detta en detalj. Det är en avgörande fråga. Nej, , du var inte med och förhandlade. Men jag redogjorde för förhandlingens resultat, för precis det som vi var överens om. Därför är du svaret skyldig på frågan: Varför agerar inte regeringen och ändrar byggregler? Det är Socialdemokraterna som sitter i regeringen, och det är Socialdemokraterna som har statsrådet. Varför gör ni ingenting? Det här är inte en detalj; det är en av de viktigaste frågorna för hela kraft- och fjärrvärmebranschen. 15 (S) replik: Jag konstaterar att jag inte kan svara på den frågan. Jag drar mig till minnes att parti har en motion i betänkandet om vedspisar och sådant – det används ett annat uttryck i direktivet. Det handlar om prestandan på vedspisar. Jag uppfattar att utifrån ett klimatperspektiv driver på för att gamla vedspisar ska bytas ut. Jag är dock inte säker på att det är rätt väg att gå när det gäller uppvärmning av fastigheter. Men , allteftersom vedspisar byts ut, ska de givetvis hålla den standard som nya rön kräver. Men att kräva att äldre vedspisar byts ut är en märklig hållning. 16 (MP): Det har varit en resa fram till det förslag om energipolitikens inriktning vi nu debatterar och senare har att besluta om. , 2011, lade fram det första förslaget om förnybar energi i form av en riksdagsmotion. Vi beräknade potentialen för vindkraft, solenergi och energieffektivisering ihop med befintlig vattenkraft och bioenergi och lade fram ett konkret förslag till om ett helt förnybart el- och värmesystem . Dåvarande regering svarade att det inte var möjligt och avfärdade förslaget att skulle få utreda ett helt förnybart energisystem. Till slut valde att själv tillsätta en utredning om förnybar energi, och bollen var i rullning. När den nya regeringen bildades av Socialdemokraterna och presenterades målet att skulle ha förnybar energi . Reaktionerna från omvärlden var tydliga. steg i internationell rankning över länders attraktivitet för investeringar i förnybar energi, med hänvisning till den nya regeringens politiska mål. Därefter inleddes arbetet i med partier, som resulterade i att fem partier, , , , och , enades om en gemensam politik för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart energisystem. De två målen är förnybar elproduktion effektivare energianvändning . Överenskommelsen är viktig för att ge branschen de långsiktiga spelregler den länge har efterfrågat. kärnkraft byggdes och börjar bli gammal. Man har beslutat att fyra av tio reaktorer ska stängas . Snittåldern på de fyra som stänger är . Kärnkraftsägarna pratar nu om en teknisk livslängd , vilket skulle ge drift till runt 2040. Mycket talar dock för att de kommer att stängas tidigare av ekonomiska och tekniska orsaker. Oavsett om det blir stängning eller 2040 är frågan vad som ska ersätta kärnkraftselen. Kärnkraften har tre problem: uranbrytning för att få bränslet, säkerhetsrisker, med Tjernobyl och som avskräcker, och behov av slutförvar av avfallet, som måste hållas avskilt från människor i . Att bygga kärnkraft är också dyrt. Med förnybar energi får vi ett säkrare, billigare och mer långsiktigt hållbart elsystem. Utvecklingen av förnybar energi är en ständig källa till goda nyheter. Globalt är investeringarna i förnybar el dubbelt så stora som investeringarna i traditionell kraftproduktion. I arbetar nu fler människor i solcellsindustrin än inom kol, olja och gas sammantaget. Historien visar att uppsatta energi- och klimatmål oftast nås lättare än vad man trodde när man satte målen. Vi minns när dåvarande energiminister 2008 förhandlade ned åtagande i det EU-gemensamma förnybarhetsmålet till 2020 från . Målet kallades ambitiöst men inte omöjligt. , innan målet ska uppnås, ligger vi redan långt över. Utvecklingen med miljöteknik går snabbare än tidigare beräknat. Det är en viktig erfarenhet för oss politiker att ta med oss när vi planerar för framtiden. I sätter vindkraftsutbyggnaden rekord, mycket tack vare den förlängning av elcertifikatssystemet som de fem partierna enades om och beslutade om i . En annan inspirerande nyhet är att energibolagen i tävlar om att bygga den största solcellsparken. meddelade att man ska bygga en solcellspark på , och Ekot rapporterade om detta. kom nyheten att Affärsverken i ska bygga en solcellspark på , som därmed blir största. Det är tydligt att vi står mitt i en energirevolution. talar både ekonomiska argument och miljöargument för förnybar energi. Politiken har en viktig roll i omställningen. Fem partier har enats om målet förnybar elproduktion . I överenskommelsen fastslås att det är ett mål. Det är inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. För att vi ska nå målet om förnybar el ska förnybar energi ersätta kärnkraft och fossil elproduktion. Vägen dit går dock inte via att riksdag eller regering beslutar om vilken reaktor som ska stänga när. När två reaktorer stängdes och 2005 användes den så kallade avvecklingslagen som innebär just ett sådant politiskt beslut med så kallat stoppdatum. Konsekvensen av att stänga kärnkraft med politiskt beslut är att stora skadeståndsbelopp ska betalas ur statskassan; det är dyrt. betalades miljardbelopp ur statskassan i ersättning till ägarna av . För är det ingen klok strategi, och vi har därför inte förordat ett införande av en ny avvecklingslag. Det är inte skattebetalarna som ska betala. Låt mig också rätta Liberalernas som sa att gick till val på att stänga kärnkraften med politiska beslut. Nej, i vårt valmanifest står det att flera reaktorer ska stängas och att målet bör vara förnybar elproduktion. Det är precis detta som händer. Vägen till förnybar elproduktion går via att kärnkraften betalar mer för sina samhällsekonomiska kostnader och att vi satsar på förnybar energi och energieffektivisering. Beräkningarna från , som redovisas i propositionen, visar att andelen förnybar el beräknas uppgå till mellan , beräknat utifrån dagens styrmedel. Det kvarstår alltså ett glapp på för att vi ska uppnå målet till 2040. Alla partier som står bakom målet om förnybar elproduktion har att svara på hur man vill att målet ska uppnås. Flera delar presenteras i energiöverenskommelsen. Jag nämnde förlängningen av elcertifikatssystemet, vilket ger en tydlighet för fortsatta investeringar i förnybar elproduktion. Vidare har beslutat om moderna miljövillkor för vattenkraften och höjt skadeståndsansvaret för kärnkraften från 3 miljarder till . Kvar för partierna att enas om före valet är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft. Självklart finns det utmaningar i att nå ett förnybart elsystem, och fokus behöver vara på den bästa vägen att nå målet. Det är enligt viktigt att tidigt planera för omställningen för att göra den på ett så smart och kostnadseffektivt sätt som möjligt. Att vänta tills behoven blir akuta är sannolikt dyrare än att ha marginaler. Två kärnkraftsreaktorer har stängt ned , och två till ska stänga efter beslut från kärnkraftsägarna. Dessa fyra reaktorers bortfall kompenseras med råge av att det har byggts upp en buffert med förnybar energi . bör fortsätta att ha ett överskott av förnybar el för att ha en beredskap när de kvarvarande reaktorerna stänger. Den kanske största utmaningen i energiomställningen till mer väderberoende förnybar el som sol- och vindkraft är den så kallade effektfrågan. Det finns olika tekniska möjligheter för att lösa effektutmaningen. Det kan handla om energilagring, efterfrågeflexibilitet eller ökad sammanlänkning med elkablar till grannländerna. Politikens uppgift är att säkerställa att de nya lösningarna kan växa fram när behoven av effektåtgärder uppstår. Att omställningen till förnybar el kommer att kosta är självklart. Men den naturliga följdfrågan är vad kostnaden för alternativet är. Investeringsbehovet är stort då nästan i årsproduktion kommer att läggas ned på grund av anläggningarnas livslängd. Det finns olika vägar, men allt pekar på att det förnybara alternativet är det billigaste. finns det bara två länder i vår närhet som bygger ny kärnkraft – och – och båda projekten avskräcker med stora förseningar och kostnader. I har staten lovat ett garanterat pris på för den som vill bygga ny kärnkraft, men är det oklart om någon kommer att anta detta erbjudande. Erfarenheterna i vår omvärld visar att kärnkraft kostar . Jag har i tidigare debatter ofta sagt att vi bygger vindkraft för halva den kostnaden, men jag behöver nu uppdatera mina siffror. Beskedet från den norska energimyndigheten i går var att de räknar med att bygga landbaserad vindkraft för . Det innebär att man får fyra gånger så mycket el för pengarna om man satsar på förnybart i stället för ny kärnkraft. Det är bra för och världen att vi nu antar ett mål om förnybar elproduktion. Detta är min sista debatt som riksdagsledamot, och jag ber att få tacka alla representanter för partierna som jag har haft många och långa möten och diskussioner med. Tack för allt engagemang! Avslutningsvis vill jag yrka bifall till propositionen. 17 (C) replik: Det vore synd att inte ta chansen att få en sista debatt tillsammans med min namne. Jag tänkte börja med att säga att jag handlar el hemma, som konsument. Jag köper vattenkraftsel . Men det är inte vattenkraftsel som kommer ur mina uttag i , utan det är el, som produceras tvärs över motorvägen, som kommer till mig. När det gäller ursprungsgarantier säger att en elleverantör som vill sälja exempelvis el från vindkraft eller vattenkraft kan göra detta på två olika sätt, antingen genom att annullera ursprungsgarantier från egna vindkraftverk eller vattenkraftverk eller genom att köpa in ursprungsgarantier från en sådan producent och annullera dessa, det vill säga ta bort dem, i samband med att leverantören säljer elen till slutkunden. Då blir min fråga till : Är det rimligt att man som producent som säljer el får marknadsföra detta till kunder – företagare och konsumenter – som köper el som är producerad på ett sådant sätt och annullerad med certifikat? 18 (MP) replik: lyckas med konststycket att även i detta replikskifte lyfta in en fråga som inte är en del av det mycket omfattande betänkande som vi har att debattera. Men han får självfallet lyfta in alla sorters energifrågor som kan engagera, och det här är förstås en av dem. Ursprungsgarantier och hur de ska få användas i marknadsföring är en fråga som, vad jag vet, inte har hanterats politiskt i under denna eller tidigare mandatperioder, men jag har förstås sett att det finns en debatt. Som energipolitiska talesperson har jag uttryckt att det är rimligt att företag som producerar sin egen el eller köper en viss sorts förnybar el ska kunna få använda rättigheternas ursprungsgarantier som en del i sin marknadsföring och få kommunicera att det är denna el de använder i sin produktion. 19 (C) replik: Detta är en energidebatt. Ursprungsmärkning och ursprungsgarantin är en otroligt viktig del av vår energisektor. Det är bra att tycker precis samma sak som . Men kan och svara på varför regeringens egna myndigheter, i detta fall , agerar precis tvärtemot? Det är ju ni som styr era myndigheter, affärsverk och annat, och detta system anses inte fungera. Vad har gjorts för att säga till eller för att ändra lagstiftningen så att inte agerar på detta sätt? 20 (MP) replik: frågade mig vad regeringen har gjort för att styra sina myndigheter. Jag ber att få påminna om att det inte skulle vara tillåtet för exempelvis energiministern att ringa till en myndighet och säga vad de ska göra, utan vi har en lagstiftning som beslutas i denna kammare. Om hade haft ett konkret förslag och inte bara använde det retoriskt i denna debatt hade kunnat besluta om en sådan lagstiftning, om det fanns majoritet för förslaget. I form kan regeringen inte ringa myndigheterna och säga vad de ska göra. Men vi kan självfallet ändra lagstiftningen om det finns ett behov av det. Jag tror dock att det i denna fråga kanske inte är nödvändigt med en förändrad lagstiftning, utan det kan räcka med att vi får en diskussion som handlar om hur man ska se på ursprungsgarantier. Jag konstaterar att jag, trots höga tonfall i denna fråga, inte har sett något konkret förslag. Med detta sagt skulle jag vilja avsluta med några reflektioner om det vi har att besluta om och debattera – energipolitikens inriktning. Jag är glad att också ställer sig bakom målet om förnybar elproduktion. Jag vet att de i sitt valmanifest hade en mer generell formulering om förnybar energi. Vi har fått enighet om en långsiktig energipolitik, och detta tror jag är viktigt för , efter av debatt om denna politik. sa i sitt anförande en hel del om vad ska ha drivit i energiförhandlingarna. Vi kan självfallet inte referera här vad som sägs i förhandlingar – vi har inget protokoll – men jag tycker att det är viktigt att partierna före förhandlingarna deklarerar vad de driver för politiska förslag, så att väljarna sedan kan utvärdera. Jag är glad att vi enades om förnybar energi och att nu också kommer att rösta för den proposition som vi har att debattera och besluta om. 21 Statsrådet (S): är en historisk dag för . Med denna debatt och den kommande voteringen om propositionen Energipolitikens inriktning kommer vi att lämna fruktlösa politiska låsningar bakom oss. Svensk energipolitik har nått ett nytt, stabilt läge – ett läge där vi tillsammans, över blockgränserna, tar ansvar för att säkra stabil tillgång till el som har konkurrenskraftiga priser och som produceras på ett sätt som inte förstör vår miljö eller vårt klimat. Vi kommer därmed att lämna en lång debatt om svensk energipolitik bakom oss – en politik som vi har sett skuggor av också i denna debatt. Att vi lyckas komma samman och ta gemensamt ansvar för en så viktig fråga som tillgången till energi är en sann styrka för vårt land. I där omvärlden kan kännas alltmer orolig och politiken alltmer fokuserar på olikheter visar vi att samarbete är möjligt också i frågor som är laddade och att samarbete är en styrka och en tillgång för ett land. Vi visar att politik inte enbart är att vilja förändra utan att politik framför allt handlar om att se till att förändringen blir av. Tillgång till energi är en grundförutsättning för ett modernt samhälle. Tillgång till el och energi ger oss möjlighet att bygga bättre samhällen för våra medborgare och gav oss också hela den industriella revolutionen, med allt vad den inneburit när det har gällt att bygga framgångsrika samhällen. började vi så smått förstå att vårt sätt att utvinna och använda energi också har en baksida. Miljö, klimat, hälsa och säkerhet påverkas av vårt sätt att utvinna och använda energi. , , kommer två tredjedelar av världens klimatgasutsläpp från energisektorn – två tredjedelar. Det betyder att vi inte kommer att klara klimatutmaningen om vi inte ställer om energisektorn. när vi får rapporter om smältande polarisar, om försvagad golfström, om torka och om alltmer våldsamt väder kan det te sig som aningen hopplöst. Men jag skulle nog säga att när man tittar på den utveckling som vi har börjar man nu skönja de lösningar som kommer att hjälpa oss att ställa om. Det handlar inte bara om att det är möjligt. Det som är det fantastiska är att det som är tekniskt möjligt också håller på att bli det ekonomiskt kloka att göra. Det är en fantastisk utveckling, där solel nu är det mest konkurrenskraftiga sättet att producera energi i många soliga delar av världen. Vindkraften är, precis som vi hörde, alltmer konkurrenskraftig i de delar av världen där solel inte är det. Kostnaderna har också sjunkit dramatiskt när det gäller lagring av el och energi. Detta ger oss helt nya förutsättningar att ta nästa kliv och se till att lösa de behov som våra industrier och våra medborgare har, men göra det på ett sätt som inte förstör miljön och klimatet. Det var med denna utgångspunkt som statsminister i sin första regeringsförklaring lovade att bjuda in till en bred energiuppgörelse. Han såg både behovet av att avsluta den decennielånga diskussionen i om kärnkraftens vara eller icke vara och behovet av att säkra el och energi till våra industrier och hushåll på ett sätt som inte förstör vårt klimat och vår hälsa. Han gjorde det för att våra medborgare och våra företag alltid ska ha tillgång till den energi som de behöver när de behöver den. startade arbetet med . Samtliga riksdagspartier bjöds in, och en parlamentarisk arbetsgrupp bildades. Jag läser ur uppdraget: ”uppdrag är att se över det framtida behovet av energi utifrån aktuell och befintlig forskning. Kommissionen ska identifiera vilka utmaningar och möjligheter som finns för den framtida energiförsörjningen. Elförsörjningen är en viktig fråga för utveckling och konkurrenskraft. Därför har kommissionen ett särskilt fokus på el. Uppdraget är att lämna ett underlag till en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning, med fokus på 2025 och framåt.” Vi bedrev arbetet med öppenhet och hade som målsättning att utgå från fakta och forskning snarare än tyckande och redan befästa ståndpunkter. Många var med: energisektorn, miljöorganisationer, näringsliv och industri samt politiker från alla partier. kändes det verkligen som att vi bedrev ett stort samhälleligt grupparbete tillsammans. Det fanns ett gemensamt tryck efter förändring, en gemensam vilja, och det blev resultat. nådde vi en politisk överenskommelse. kunde regeringen, , och presentera en historiskt bred energiöverenskommelse. Vi var och är överens om att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Detta skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energiöverenskommelsen täcker många områden: produktion, överföring och användning av el. Framför allt innehåller den centrala mål för energipolitiken. De centrala mål som vi formulerade i en politisk överenskommelse är vi här för att debattera och fatta beslut om med anledning av just denna proposition, Energipolitikens inriktning. Det handlar om förnybar elproduktion 2040, effektivare energianvändning till 2030 och de tre pelare som energipolitiken ska bygga på. Varför är denna proposition historisk och viktig för ? Jo, det är den för att den innehåller mål som kommer att forma svensk energipolitik framöver. Försörjningstryggheten, konkurrenskraften och den ekologiska hållbarheten är de pelare som den bygger på, men också riktningen förnybar elproduktion. Man försöker här i debatten göra detta till en gammal vanlig träta om kärnkraftens vara eller icke vara. Men verkligheten är att vi har en fantastisk teknisk revolution, inte bara för solel och vindkraft utan också för lagring och för smarta nät. Och antingen är man med och leder denna utveckling eller också hamnar man bakom. Lägg därtill kärnkraftsägarnas egna besked om att de med goda förutsättningar ser framför sig att de kan driva de nuvarande kärnkraftverken till ungefär 2040. Den politik som vi nu slår fast är inte bara realistisk. Det är också den mest troliga utvecklingen med den kostnadsbild som vi har framför oss. Visst finns det utmaningar. Hade de inte funnits hade vi inte behövt någon kommission eller någon uppgörelse. Det är just dessa utmaningar som vi nu tar oss an. Och när gör det är det bra inte bara för klimatet. Det kommer också att vara bra för den ekonomiska tillväxten och jobbskapandet i detta land. Därför vill jag avsluta med att rikta ett stort tack till alla de partier, näringslivsorganisationer, företag, miljöorganisationer och energisektorer som har deltagit på ett seriöst och kompetent sätt och bidragit till att se till att vi har denna historiska överenskommelse. Dessutom vill jag under mandatperiodens sista energipolitiska debatt rikta ett särskilt tack till de ledamöter som var med och förhandlade fram energiöverenskommelsen: från Socialdemokraterna, från , från , från och från . Tillsammans har vi visat på styrkan i att samarbeta över blockgränserna.