prot · H509137 · 2018-06-25 00:00:00 — Jag känner inte till något annat land som har ett liknande system. Utmaningen blir nu att försöka föra en sansad och realistisk diskussion. Svensk skola har faktiskt stora problem . Våra skattepengar, som vi avsätter till denna verksamhet, ska gå till elever, lärare och rektorer så att vi kan utveckla bra skolverksamhet för alla barn och ungdomar i vårt land. Det är vårt politiska uppdrag. Vi har gjort stora satsningar på välfärdsområdet under den här mandatperioden. Jag tror inte att alla är medvetna om det, men 100 000 fler människor jobbar i den offentliga sektorn jämfört . Det är 100 000 fler människor som jobbar inom äldreomsorgen, skolan och förskolan. Det är människor som har tid och möjlighet att hjälpa elever eller äldre som har problem eller behöver extra stöd och hjälp. Det är fråga om resurser men också om styrning. En annan fråga handlar om huruvida alla privata företag inom välfärdsområdet är dåliga. Nej, absolut inte. Det finns många privata aktörer som har som idé att de vill återinvestera mycket av verksamheten. Det har tidigare kanske drivits i stiftelseform, och känner de att de har en idé om hur de pedagogiskt ska utveckla sin verksamhet enligt läroplan och skollag för att ge lärarna och eleverna bättre förutsättningar att komma vidare. Det finns också andra privata företag som inser att man inte kan kvittera ut hur stora vinster som helst eftersom det handlar om offentligt finansierad verksamhet och att de står till samhällets förfogande för att bedriva utbildning. Jag tycker att detta är en viktig fråga. Vi har gjort väldigt mycket som inte bara handlar om det förslag som de borgerliga och röstade ned och som gick ut på att sätta ett tak på hur stora vinster man egentligen får ta ut inom vissa av dessa verksamheter. Vi stärker meddelarskyddet för personalen i privat driven verksamhet. Det är jätteviktigt. Även de som jobbar inom privat verksamhet ska kunna berätta om oegentligheter eller problem, vilket är en rätt som alla offentliganställda har . Vi har vidare lagt förslag om en tydligare ägar- och ledningsprövning så att de som ska starta en verksamhet går igenom en ordentlig prövning som visar att de är lämpliga och kan verksamheten tillräckligt bra. Det ska finnas något slags arbete kring detta. Vi gör också mycket på resurssidan genom att försöka rikta resurser till de skolor och områden som har störst behov så att det inte blir samma peng till alla. Det leder i förlängningen annars till ökad orättvisa. Detta är en viktig fråga för . Men jag tror inte att de privata företag som ändå finns här och som finns inom välfärdsområdet är betjänta av att svensk välfärd håller dålig kvalitet. Varför skulle någon då vilja ta del av deras erfarenheter? Det viktigaste för oss i är att vända kvaliteten och se till att alla barn och ungdomar får gå i en riktigt bra skola och att de äldre har en riktigt bra vård och omsorg som de kan lita på. 28 HANS (M): När vi talar om dessa frågor blir det väldigt känsligt. De rödgröna tar alltid fram skolan som exempel. Men jag har ställt en ganska brett riktad interpellation om välfärdsföretagandet. Det handlar om skola men också om barnomsorg, äldreomsorg och vård i livets mitt. Välfärden är mycket mer än bara skolan. Det är många som bedriver verksamhet inom detta område. De gör det just av anledningen att det är något de kan, det är något de har erfarenhet av och det är något de ser att de kan göra bättre än vad som görs i den ordinarie, offentliga verksamheten. Precis som alla entreprenörer ser de något som inte andra ser och vill något som andra inte har kommit på att man kan göra. Därför är det så viktigt att människor som arbetar inom denna stora sektor och som har väldigt få alternativ att arbeta och verka inom – de flesta är offentligt styrda – får möjlighet att göra skillnad. Det handlar om att man på förskolan ska kunna kompetensutveckla sin personal. Man ska kunna höja lönerna för personalen och föra individuella lönesamtal. Det handlar också om att kunna skaffa ny utrustning till äldreomsorgen. Man ska kunna utveckla verksamheten genom kompetensutveckling. Det handlar om utbildning och om att avsätta resurser för det. Det här är inte ondskefulla människor som har girigheten för ögonen, utan det är människor som är entreprenörer, som vill någonting och som vill vara med och utveckla ett område. Det borde vara självklart att man ser sådant entreprenörskap som lika värdefullt som den som gör en innovation eller en uppfinning, startar en fabrik, gör en exportsuccé eller skapar en ny app som genererar arbetstillfällen och förhoppningsvis även skattepengar till . Att det nu finns 100 000 fler människor i offentlig sektor är inte detsamma som att det finns mer välfärd. Jag tycker att ministern har en felsyn när han alltid jämför offentlig anställning och offentliga resurser med mer välfärd. Den behöver inte utföras av offentliga aktörer. Välfärden kan utföras av många händer och av många varianter av händer. Det handlar inte om att göra hur stora vinster som helst. Är man smart som entreprenör och företagare vet man också att det viktigaste man kan investera i är den egna personalen, framför allt när det handlar om tjänsteföretag. Det är personalen som levererar nytta till kunder och vårdtagare, som ska ha den omsorg som sig bör. Det vore intressant om ministern i stället talar om hur regeringen vill göra för företagarna och entreprenörerna inom detta område. Jag respekterar att har uppfattningen att man inte ska tjäna för mycket pengar på detta. Jag delar den inte, men jag respekterar den. Men då måste man balansera detta och göra mer för att stimulera och göra det nyttigt och framgångsrikt för företagsamheten inom området. 29 (MP): Jag tycker nog att det är viktigt att göra skillnad på detta och att sälja appar. Jag ska sluta i och har själv konstruerat en app som hjälper folk att göra miljövänliga val och göra det på ett roligt sätt. Skillnaden är att det inte finns någon appköpningsplikt men det finns en skolplikt. Därför är det skillnad mellan att tjäna pengar på verksamheter där folk frivilligt i fri konkurrens väljer en tjänst och att göra det på en tjänst som alla antingen är tvingade till – såsom skolplikten – eller på vård som man kan ha ett tvingande behov av. En annan skillnad är att det är statligt finansierat, och då är det fullt rimligt att staten ställer krav på hur verksamheten bedrivs. Detta är den stora skillnaden. Så har även alla andra länder organiserat det hela. Just skolan är särskilt känslig, eftersom vi har skolplikt. Det finns bra och väl fungerande alternativ till den offentliga vården. Jag har särskilt Jörns vårdcentral i åtanke. Den ville landstingspolitikerna lägga ned, men sköterskorna och läkarna kom överens med de boende att de ville ha kvar en vårdcentral på orten och att de ville ta över den. Medborgarna och de anställda tog gemensamt över verksamheten med löfte om att göra de besparingar som ville att de skulle göra, men de sköter verksamheten själva. Detta är ett utmärkt exempel på fri företagsamhet. är syftet att leverera vinst åt medborgarna i form av bättre och närmare vård. Det är denna frihet vi ska ha på området, inte friheten att ta ut pengar. Regeringen lade fram förslag om att den som bedriver sådan verksamhet ska ha rätt kompetens för det. Det är fullt rimligt att man kompletterar detta med krav på att syftet ska gå till det avsedda när skattepengar betalas ut. Visst finns det en massa problem med hur man ska värdera olika tjänster. Man kan få suboptimeringar då det är svårt att med new public management exakt avgöra vad som ska betalas för vad. Regeringen kommer dock med ännu bättre förslag. 30 Närings- och innovationsminister (S): Vi kommer inte ifrån att detta även är en resursfråga. Ska vi ha en bättre välfärd måste vi orka prioritera detta. Oavsett om det handlar om privata eller offentliga förskolor betalas all personal på skolor och förskolor med skattepengar. Om man vill höja lärarnas löner, ge dem bättre villkor, ha mindre klasser eller barngrupper eller ha bättre bemanning inom äldreomsorgen kostar det offentliga skattepengar. Därför har vi en debatt om detta, eftersom vi tillförde det offentliga mer pengar för att man skulle ha råd att bygga ut välfärden. Det gäller inte bara . Nästa mandatperiod står vi inför gigantiska demografiska utmaningar. Det blir fler barn och fler äldre. Ska vi hålla ihop måste vi orka med att prioritera detta. Det här är min huvudkritik. Man kan inte säga att vi ska utveckla de här organisationerna och företagen och göra kraftiga besparingar på området. Det blir knepigt från sida. Sammantaget tror jag att , de andra borgerliga partierna och har skattesänkningsförslag i den här kammaren på . Det är obegripligt mycket pengar. Tro inte att man kan genomföra ett sådant skattesänkningsskifte utan att det får stor verksamhetspåverkan! Det kommer att få det. Kan då välfärden vara en plattform för utveckling, innovation och nya affärsidéer? Ja, historiskt sett har den varit det. Offentlig sektor har genom sina beställningar, genom energipolitiken och genom hälso- och sjukvårdspolitiken bidragit till många uppfinningar – pacemakern och vad det nu kan vara – som de facto har lett till bättre vård och bättre utveckling för våra medborgare. Kan offentlig sektor fortsätta att vara en drivkraft för innovation? Jag tror verkligen det. Det är därför har startat ett program med för att stimulera aktörer i offentlig verksamhet att gå in i innovationssamarbete, oavsett om det handlar om bilddiagnostik, om att hitta cancer tidigare för att läkarna ska få bättre beslutsstöd eller om att jobba med distanshjälpmedel i hälso- och sjukvården, så att även ett sjukhus som inte har alla experter kan vara uppkopplat och få bästa stöd och hjälp för utvecklingen. Det är klart att sådana samarbeten kan växa och att det kan finnas tekniska hjälpmedel som inte bara kan utveckla verksamheten i utan också kan utvecklas runt om i världen. Det är väl jättebra om vi har en stark life science-industri som klarar av det. Men när man uppträder i måste man göra det med långsiktighet. Det ska man vara medveten om, och jag tror att välfärdsföretagarna i , oavsett om det gäller skola, förskola, sjukvård eller äldreomsorg, börjar förstå detta. Man måste göra det med ansvar. Det är inte som vilken annan privat verksamhet som helst, för här ställer medborgarna krav på offentlighet, insyn och kvalitet. Det är nämligen skattebetalarna som betalar. Då är det också rimligt att det ställs vissa krav och villkor på verksamheten. Jag tror att det här blir en stor valfråga. Ska vi klara välfärdens utmaningar de kommande decennierna med den demografiska utmaningen i botten måste vi se till att mer av skattepengarna går till det de var tänkta att gå till – till barnen, till de äldre och till personalen som sliter och gör sitt jobb. 31 HANS (M): Att sätta likhetstecken mellan kravlöshet och att få göra vinst är inte sjyst. Att få fungera på lika villkor, på rättvisa villkor och på rimliga villkor är vad företag inom välfärdsområdena vill. De vill kunna utveckla sin verksamhet utan att bli misstänkliggjorda. Jag har tagit upp med handelsminister möjligheterna för svenska välfärdsföretag att gå på export. Det finns många som väntar. Det kommer delegationer från och övriga bortre till för att se: Hur gör ni? Det här skulle vara intressant. Men vad är referensmarknaden? Hur kommer det sig att ni inte får sälja på hemmaplan? Det måste ju vara någonting som är galet. Det där är en fråga som spelar svenska företagare ur händerna och inte i händerna. Jag noterar att ministern fortsätter att tala om den offentliga sektorn. Det är viktigt att skatter används med omsorg, speciellt inom omsorg. Det finns begränsade resurser, och det är därför det är så viktigt att kunna använda de resurserna på effektivaste sätt. Där kan det finnas andra alternativ än den offentliga sektorn. Det kan finnas de som hittar andra lösningar. Då måste vi släppa fram mångfalden. Vi måste kunna ha en diversifierad välfärd i . Det är en långsiktighet som de här företagen eftersträvar. De vill kunna utöva sin verksamhet ansvarsfullt, och då måste man ge dem möjligheterna. Jag håller med ministern: det här bli en stor valfråga! Låt initiativ få vara rättvisa på alla sätt och vis! Jag vill tacka för den här perioden. Vi har haft många debatter. Även om vi inte har dem i samma roller efter valet ser jag fram emot nya kommande holmgångar. Till säger jag bara: Tack för att du finns – eller numera: fanns! 32 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för debatterna under den här mandatperioden. Jag ser fram emot att fortsätta debatterna efter valet, kanske i exakt samma konstellation. Vi får se! Det här är en viktig fråga. Detta gäller både välfärdens kvalitet och våra möjligheter att exportera mycket av det kunnande vi har inom life science till resten av världen. Regeringen har gjort stora insatser för att utveckla detta. Jag delar uppfattning – och även uppfattning – att det behövs mångfald och att det kan finnas olika sätt att ta sig an en fråga. Man kan visa att det går att göra på ett annorlunda sätt och – i fall – engagera personal och invånare lokalt för att utveckla en verksamhet långsiktigt och säkra den. Det kan vara ett sätt, men det kan också finnas privata företag som har ett nytt sätt att adressera ett problem på, ett sätt som många människor tycker är bra och som ger ett värde i livet om man blir sjuk eller gammal. Det kan vara så att det privata äldreboendet kan bidra med något. Men då får man nog vara medveten om, tycker jag, att man inte kan ta ut obegränsade vinster utan måste återinvestera delar av vinsten i både personalen och kvalitet för de brukande. Jag tror att de som lyssnar på det här funderar på om det verkligen är möjligt att det inte är så . Är det verkligen så att man kan ta ut obegränsat med vinst från offentlig verksamhet som är finansierad genom skatt? Det är det här som jag tror att borgerliga väljare också ser, så jag tror att det vore bra om vi kunde ha långsiktiga spelregler för det här och om vi kunde vara överens om att vi behöver mångfald och valfrihet men också behöver ett ansvarstagande för de parter som finns i offentligt finansierad verksamhet. Man måste ta kvalitetsfrågorna på väldigt stort allvar och uppträda långsiktigt. Jag tror att det vore det bästa för det svenska välfärdssystemet. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:569 om Österledens förenlighet med klimatlagen 33 Statsrådet (S): har frågat statsministern om han avser att följa klimatlagen och därmed skrota Österleden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen fastställde en ny nationell trafikslagsövergripande plan och beslutade därvid att Östlig förbindelse ska utgå med ett så kallat ordnat avslut. 34 (MP): blir en fråga inaktuell dagen efter att den skrivs. Jag hade väl en oro för att det skulle finnas en risk för att Östlig förbindelse på något sätt skulle smyga sig tillbaka in i planen. Men jag är väldigt glad för regeringens beslut och förslag om att det här inte är aktuellt. Inom ramen för Sverigeförhandlingen är det inte heller aktuellt, då parterna inte är överens om hur man ska komma vidare med finansieringen av det här. Jag vill gratulera svenska skattebetalare till att vi gör en miljardbesparing i storklassen och en miljöbesparing i enorm klass. Kanske behöver jag dock en liten förklaring för att få kontroll över riskerna för att det här skulle kunna smyga upp som fågel Fenix ur askan. Ministern talar om ett ordnat avslut. Om någon framtida regering skulle vilja sätta igång det här projektet, har jag förstått rätt att det tidigaste tillfället är ? Och vad finns det för risk för att Sverigeförhandlingen kommer att komma igång igen? I ursprungliga förslag fanns Östlig förbindelse med bland namngivna initiativ om man skulle utöka ramen . Jag skulle gärna vilja ha ministerns svar på dessa frågor. Vad finns det för risker att detta reser sig som fågel Fenix igen? 35 Statsrådet (S): Det är många som är glada över den nationella planen, som innefattar 700 miljarder i investeringar – 100 miljarder mer än under förra regeringen – i infrastruktur, i den största järnvägssatsningen i modern tid och i klimatomställning. Det är klart att många gläds åt att vi nu har utrymme att investera. Det tycker jag är väldigt bra. Men just Östlig förbindelse finns inte med i planen. Det finns ett uppdrag till att ordna ett så kallat ordnat avslut, vilket innebär att man avslutar processen men säkerställer att man kan snäva in korridoren för riksintressen, så att berörda kommuners bostadsbyggande och stadsutveckling inte hindras. Det är naturligtvis viktigt att det fortsatt finns utrymme för att bygga bostäder och se till att fortsätter att frodas och utvecklas. Det är inte heller så att Sverigeförhandlingen finns kvar. Den processen är avslutad. Även den farhågan kan avskrivas i den meningen. Sedan kommer det alltid att finnas politiska krafter som vill hitta nya angelägna och viktiga infrastrukturprojekt framöver. Det är de som följer Stockholmsdebatten väl medvetna om. Den nationella plan som regeringen har beslutat om gäller för de kommande tolv åren, och där finns inte Östlig förbindelse med. 36 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Min fråga gällde ursprungligen oförenligheten mellan Östlig förbindelse och den nya klimatlagen. Den konflikten kommer att finnas för många framtida projekt eller eventuella projekt. Det kan vara om man vill bygga ut . Den byggnationen bygger på kraftiga trafikökningar. Det kan vara andra vägsträckor som i sin kalkyl bygger på kraftiga trafikökningar. Min kritik mot Östlig förbindelse var att den bara var samhällsekonomiskt lönsam om det var en 50-procentig trafikökning. De naturresurser som krävs för att tillverka alla dessa nya bilar även om de skulle gå på annat än fossila bränslen är en stor belastning för miljön. Särskilt de som går på fossila bränslen är också en stor belastning på miljön. Jag kan ställa en lite mer generell fråga. Hur säkerställer regeringen att alla projekt utvärderas och ser till att de är helt och fullt förenliga med klimatlagen? 37 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget! Detta är förvisso nästan värt en helt ny diskussion. Jag har själv blivit förvånad över hur stor kraft och vikt väldigt många lägger på det som är samhällsekonomiska beräkningar och nettonuvärdeskvoter. Det är viktigt att vi inser att de beräkningarna tenderar att skilja ganska mycket mellan åren. Om vi skulle reducera infrastrukturpolitik till nettonuvärdeskvot och samhällsekonomiska beräkningar skulle vi kunna reducera det till ett Excelark och räkna ut vad som var den mest lönsamma investeringen. Då skulle väldigt många infrastruktursatsningar i aldrig ha blivit av. Tvärtom krävs det politiskt mod, visioner och idéer om hur vi bygger ett samhälle. Till det ska man koppla regeringens tydliga ambition om att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ska vara en permanent världsutställning som implementerar ny teknik som gör att vi möter klimatutmaningen med att göra det som är bra här och . Vi ska dessutom säkerställa att vi är ett föredöme för omvärlden genom att visa på hur svensk teknik kan lösa problem med transportsystem så att de är hållbara. Till det kommer det som själv är inne på. Det är en klimatlag som gör att vi prövar projekten i en helt annan ordning än vad vi gjort tidigare. Vi tar nu med den här regeringen tydliga steg i att säkerställa att infrastrukturplanering och samhällsbyggande framöver kommer att ta en helt annan hänsyn till att bygga hållbart. Förut kanske det var och Socialdemokraterna och kanske ytterligare något parti som slogs för detta. Men när jag möter företrädare i fordonsbranschen och byggindustrierna eller kommuners och regioners olika planerare vågar jag påstå att det börjar bli alltmer accepterat att det är så ett samhällsbygge ska se ut. Vi måste bygga hållbart. Det är smart att göra det. Jag kommer själv från i där vi varit stolta över att bygga i trä. Det är hållbart och smart. Det är vår egen produktion. Det är bättre än betong. Vi bygger hela städer i trä. På det sättet tar vi ansvar både för att det blir en snygg arkitektur och vackra livsmiljöer och dessutom för att bygga någonting som är hållbart. Det gäller inte minst ur klimatsynpunkt, men det är också hållbart socialt och ekonomiskt. Jag känner att det under den här mandatperioden har skett ett genombrott. Klimatlagen är en viktig del i detta. Men det är också politiskt mod och visioner att använda politiken till någonting större än att bara tala om var vägar och järnvägar ska gå. Vi bygger det moderna samhället. 38 (MP): Jag gläds något alldeles oerhört över svaret och att min sista debatt i ska handla just om visioner. Det är någonting som gläder mig. Hälften av jordens handel är handel med likvärdiga produkter. Man kan fråga sig: Varför ska vi skicka brownies från till och pepparkakor från till när vi bara kan byta recept? Mycket av transporterna är onödiga. Att minimera behovet av transporter är också värt någonting. Utsläppen från snöplogningen i minskade när professorn i optimeringslära testade sina teorier på snöplogarnas styrning. Det blev snabbare, miljövänligare och effektivare enbart genom optimeringsteknik. Det finns visioner om träbyggande som jag delar. Det gäller bara att vi säkerställer att vi bevarar den biologiska mångfalden. Det är ett av de globala mål som är mest överskridna . Ju större andel trä vi kan använda i stället för att elda upp i våra tankar desto bättre är det. Därför är det bra om vi kan minska behovet av transport genom effektiv planering och kloka regleringar. Vi är egentligen rörande överens, jag och infrastrukturministern. Med detta vill jag tacka för de fyra åren i . Detta är mitt sista inlägg. Jag vill tacka ministern för svaret. Jag vill också tacka all otrolig, fantastisk personal som hjälpt mig alla de åren. Jag står här i lånta fjädrar. Jag hade inte ens med mig kavaj, som är krav vid plenum, och titta, även det kan ordnas av personalen här! Jag tackar alla på detta bygge så hemskt mycket för att ha gjort arbetet som riksdagsledamot möjligt! 39 Statsrådet (S): Eftersom sakfrågan är utagerad kan jag passa på att säga tack till för otroligt mod, engagemang och en envishet som går utöver det ordinära. Det har ibland uppskattats och ibland inte uppskattats. Men jag tror att väldigt många människor känner att du på ett fantastiskt bra sätt verkligen har stått upp för det du tror på. Vi har haft en bra kamratskap i . Det har jag verkligen uppskattat. Jag är övertygad om att även om du lämnar detta hus kommer vi att ses på barrikaderna framöver. Jag önskar dig lycka till där! Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2017/18:266 En ny regional planering 2017/18:4202 av m.fl. (C, KD, M) 2017/18:4203 av m.fl. (L) 2017/18:4204 av och (SD) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1529 Fusk i asylprocessen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1530 Stärkt vittnesskydd av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1531 Återkallelse av uppehållstillstånd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1532 situation av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1533 Ökad långvarig sjukfrånvaro av (M) till socialminister (S) 2017/18:1534 Skydd av mötesfrihet för judiska föreningar av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1535 Kommunernas verktyg mot brottslig verksamhet. av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1536 Underlag för beslut om polisutbildning i av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1537 Fängelsestraff för fler brott av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1538 censursträvanden av (S) till utrikesminister (S) 2017/18:1539 Förverkande av kriminellas tillgångar av (M) till statsrådet (S)