prot · H50980 · 2018-03-07 00:00:00 — Om jag ska jämföra med jordbruket får man där ersättning för olika åtgärder som höjer den biologiska mångfalden i kombination med produktion. Den möjligheten ser vi inte riktigt finns i skogen . När det gäller nyckelbiotoper kanske det finns jättemöjligheter att använda hästar för att avverka skog på ett skonsamt sätt så att inte värdena som finns där försvinner. Det jag menar med flexibelt och dynamiskt skydd är att vi måste se att naturen är föränderlig, och då kan vi inte komma med ett statiskt skydd av värden på vissa områden . För viss skogsmark kommer det att behöva vara så, men jag tror att det finns ett helt annat sätt att tänka när det gäller annan skogsmark och andra värden. Jag skulle verkligen önska att vi i den politiska diskussionen kunde lyfta upp det här i stället för att gräva ned oss i procentsatser, hektar och hur mycket pengar den ena och den andra lägger. Det tror jag inte att svensk naturvård och svensk skog vinner på i längden. 105 (V): Den här debatten handlar om de två betänkandena Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald. När det gäller den biologiska mångfalden får jag ibland frågorna: Varför är det så viktigt med mångfald? Varför är det viktigt med många olika arter? Räcker det inte att ha samma slags träd i skogen, att det finns gröna gräsmattor och åkrar med blott en eller ett par grödor? Nej, det räcker inte. Ju färre arter som finns, desto bräckligare blir vårt ekologiska system. Låt mig ta några exempel. Om en skog angrips av en illasinnad insekt drabbas sannolikt endast ett fåtal av träden om variationen i skogen är stor, men risken är uppenbar att granskogen slås ut helt och hållet om granbarkborren får gå lös på en plantage med en monokultur. Vilken skog klarar sig bäst vid ett extremväder, som en storm? Är det en plantage med samma slags träd i räta rader eller skogar med en stor mångfald av växter? Plantagerna står sig här slätt när träden faller som plockepinn om olyckan är framme – något som vi såg vid stormen 2005. Utan insekter som pollinerar, det vill säga möjliggör för växter att fortplanta sig, skulle en stor del av det som vi tar för givet inte finnas: blommorna, frukten, bären, spannmålen och så vidare. På och omkring en ek kan så många som tusen olika arter leva. Det kan handla om lavar, svampar, insekter och så vidare. Och eken och andra träd är helt avgörande för att underlätta markens vattenupptag när det regnar, för att sänka temperaturen och ge skugga i våra städer och inte minst binda koldioxid och även skapa bättre lokal luft. Med andra ord: Den biologiska mångfalden är avgörande för våra liv och för vår välfärd. Precis som från anförde tidigare skulle ingen gå in i ett flygplan om var tionde komponent i motorn var borttagen. Men det är precis det vi gör med våra ekosystem . Av de drygt 60 000 arter som finns i är ungefär 2 000 hotade, enligt Artdatabankens senaste genomgång. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Trots offentligt satta mål om ökad biologisk mångfald, levande skogar och ett rikt växt- och djurliv har situationen inte förbättrats under tid. Även om arters förekomst naturligt förändras är det ohållbart med den utarmning som människan gör . Låt mig åter knyta an till från . Jag instämmer i att den forskningsrapport som kom från var riktigt skrämmande. Forskare har studerat insekter i ett sextiotal naturreservat i . Deras slutsats är att av insekterna hade försvunnit . En av forskarna beskrev det som en ekologisk världskatastrof och menade att utvecklingen kan vara lika illa i andra delar av världen. Världsnaturfondens Living Planet pekar åt samma håll och visar att andelen ryggradsdjur har minskat . Arter som lever i sötvatten har minskat ännu mer, med . Detta kallar forskare ibland för den sjätte massutrotningen av arter. har det varit mer naturgivna orsaker som har utplånat djur och växter, till exempel meteoriter som slog ut dinosaurierna, men är det människan som bär det fulla ansvaret för utrotandet av arter. Situationen är minst sagt akut, och vi människor bär också det fulla ansvaret för att göra något åt den. När jag hör landsbygdsministern, socialdemokraten , och borgerliga företrädare hylla det svenska skogsbruket, som till stor del bygger på att skapa plantager av levande skogar, blir jag djupt oroad. Jag blir också djupt oroad av de företrädare som tycker att vi kan sprida mer kemiska bekämpningsmedel på våra åkrar. Jag blir även djupt oroad av att de borgerliga partierna och kraftigt vill minska anslagen till biologisk mångfald i statsbudgeten. Detta är inte att ta ansvar för mångfalden i vår natur. Tvärtom, det är att spä på den pågående utarmningen. Det är svårt att inte fascineras av hur allt hänger samman i naturen, hur sambandet inte är starkare än kedjans svagaste länk. Låt oss ta vårens blommor som exempel. De gör sig maximalt attraktiva för att biet och humlan ska besöka just dem och säkerställa fortplantningen genom pollinering. Rosens kronblad är färgrika och inbjudande, och blomman doftar oemotståndligt för pollinerarna. Det är en signal om att det finns en belöning att hämta för biet eller humlan, och pollineraren får också den i form av söt nektar och pollen. Utan insekter som pollinerar skulle vi få betydligt mindre eller ingenting alls av det vi tar för givet: päron, äpplen, jordgubbar, raps och inte minst den stora prakten av blommor varje vår och sommar. Biologisk mångfald må vara en fråga om blommor och bin, men det handlar ytterst om grunden för vår existens på denna planet. Därför är det så viktigt att ta ett politiskt ansvar för att stoppa massutrotningen av arter och öka mångfalden i vår natur. Det är precis vad vi i vill göra. Vi sätter en levande planet med biologisk mångfald först. Exploatering och kortsiktig vinst får stå tillbaka. Utan biologisk mångfald, inget liv. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Förslagen på det som jag har tagit upp i mitt anförande finns i motion Biologisk mångfald som behandlas i dessa båda betänkanden. Jag yrkar bifall till reservation, nr 4, som finns i betänkandet MJU9 och handlar om att öka skyddet av områden till . 106 (L): Det har sagts mycket klokt . Jag hoppas att jag har något att tillföra. Jag yrkar bifall till reservation nr 3 i betänkande MJU9. Det handlar om skydd av områden, med fokus på hur det ska gå till. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer där Liberalerna finns med och även övriga tillämpliga delar av de båda betänkandena. Att vi diskuterar de två frågorna naturvård och områdesskydd samt biologisk mångfald är inte så konstigt. De går ju helt i varandra, så det känns naturligt. diskuterade vi vattenvård, och det hör också hit. När jag hör debatten och tänker efter inser jag att även i de kommande debatterna då vi diskuterar skog, jordbruk och fiske kommer den biologiska mångfalden att vara i fokus. Det är ju detta det kretsar kring, och det är naturens styrka. Som har nämnts har den biologiska mångfalden ett stort egenvärde. Det är svårt att sätta fingret på vad den är värd i kronor och ören, så det är viktigt att ha med sig att den har ett egenvärde. Den biologiska mångfalden har också ett påtagligt värde för att vi ska kunna utnyttja de så kallade ekosystemtjänsterna, och människans överlevnad här på jorden bygger på att de fungerar. Här finns många självklara exempel: fiske, jordbruk och skogsbruk. Annat, lite mer perifert, är ekoturism och jakt. Här bygger i princip allt på att vi har en fungerande biologisk mångfald. Klimatfrågan diskuterar vi mest . Här finns också en tydlig koppling till att ha en väl bevarad mångfald. Robustheten i naturen är en förutsättning för att den ska kunna anpassa sig till de oundvikliga klimatförändringar som ligger framför oss. Även om vi försöker att förhindra dem ser vi att det finns de som är oundvikliga. När vi diskuterar bevarande och skydd av biologisk mångfald handlar mycket om långsiktighet och hållbar förvaltning. Vi måste ha en balans mellan bevarande och brukande. Vi hamnar lätt i bevarandefacket, och där ställs bevarande och brukande mot varandra. Vi måste dock se att bevarande och brukande kan gå hand i hand och inte är i motsatsställning. Till exempel har det tidigare i debatten nämnts att det krävs jordbruk och betande djur för ett öppet landskap, och när det gäller skogen talar vi om produktionsmål och miljömål som likvärdiga – och så vidare. Denna dimension är viktig att ha med sig. Vi talar om värdefull natur, och Liberalerna tycker att naturreservat och nationalparker är ett bra verktyg i det sammanhanget. Det är tillfredsställande att vi nu får vår trettionde nationalpark genom Åsnens nationalpark. Den följer på den tjugonionde, – så fick jag sagt det också. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag går vidare till processer kring skydd. Tillsammans med har vi väckt en motion om marint skydd. Men det är väldigt allmängiltigt hur processen ska gå till, och vissa grundläggande arbetssätt är en förutsättning för att lyckas få ett bra resultat. Om vi nu pratar specifikt om det skyddet, som lyfts upp i reservationen, kan vi konstatera att det finns många olika intressen när det gäller våra havsområden, såsom sjöfart, fiske, turism, energiproduktion, havs- och vattenbruk och andra saker. Dessa måste kunna vägas mot varandra. I en sådan process måste man ha en dialog så att man tar med de människor som berörs av detta i sin vardag. När man skyddar saker och ting genom nationalparker och naturreservat får man aldrig glömma att det berör enskilda människor som har ett ägande och brukande av den natur de har omkring sig. Som jag nämnt tidigare här i kammaren var jag med i processen med framtagandet av . Om det inte hade funnits en dialog där man såg att det fanns många win-win-koncept hade nog inte denna nationalpark funnits . Det är ett grundläggande arbetssätt. Det är precis detta som vi lyfter upp i reservationen. När det gäller artdatabankens viktiga arbete stöder Liberalerna det fullt ut och tycker att det är oerhört viktigt att det får fortsätta. När det gäller skyddet av värdefull natur har det diskuterats exakt vilken summa man ska ha. Detta kan vi diskutera i många sammanhang, men det är helt oomtvistligt att det är en fråga som Liberalerna prioriterar i sin budget, tillsammans med klimatinvesteringar och satsningar på hav och vatten. Detta vill jag ha sagt. I betänkande MJU10 Biologisk mångfald finns ett förslag om ett tillkännagivande om utvärdering av Viltförvaltningsdelegationens arbete. Detta stöds av Liberalerna, men frågan har förklarats och stötts och blötts här tidigare. Jag ska inte säga så mycket mer om den, men jag kan säga att det handlar om att alla berörda intressen får komma till tals. Det gäller både enskilda och intresseorganisationer. Detta stärker legitimiteten för hela regelverket, för att vi ska få en väl fungerande rovdjursförvaltning. En av Liberalernas hjärtefrågor är strandskyddet, som också tas upp i betänkandet, inte minst kopplingen till inrättandet av så kallade LIS-områden, det vill säga landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Jag vill återigen poängtera att Liberalerna anser att det generella strandskyddet har gagnat . Det kan även vara motiverat med på många ställen, men då ska det vara väl motiverat. Det är egentligen detta diskussionen gäller. När vi pratar om strandskyddet handlar det om både tillgänglighet och bevarande av den biologiska mångfalden, som inte får äventyras. Inte heller här är det svart eller vitt, och vi vill vara tydliga med att det egentligen inte finns någon grundläggande motsatsställning. Man kan ha en flexibilitet i systemet bara man inte äventyrar det grundläggande syftet när det gäller biologisk mångfald och tillgänglighet. Den process som slutade med att vi reformerade strandskyddet 2009 syftade till just detta, men vi får ta till oss att det inte har fungerat som det ska. Därför finns en press på att vi ska förändra detta så att det syfte som beslutat om kan uppfyllas, bland annat att utveckla landsbygdsområden. Det finns ett tillkännagivande, och beredning pågår inom regeringen, men det känns som att det har gått i stå. Jag vet inte hur stor viljan att landa i denna fråga är, men jag kan misstänka att det finns lite olika intressen. Jag vill uppmana regeringen att verkligen jobba med frågan och ta med sig att detta inte är svart eller vitt. Man kan faktiskt ha ett flexibelt strandskydd som är starkt, bevarar biologisk mångfald och garanterar tillgänglighet till våra stränder. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Det jag nu säger för Liberalernas räkning handlar inte om att försvaga strandskyddet, utan i grunden handlar det om att göra skyddet mer ändamålsenligt. 107 (V) replik: Jag uppskattar engagemang, inte minst för frågor. refererade till den reservation som Liberalerna och har om skydd av områden. Där har jag två funderingar. Efter att ha tittat på Liberalernas budgetalternativ kan jag se att Liberalerna, som alla borgerliga partier och , föreslår kraftiga nedskärningar på hela området biologisk mångfald, även det som rör skydd av områden. Jag vill därför fråga : Blir det mer eller mindre skydd av områden med de stora neddragningar som ni föreslår? Min andra fråga, som jag tycker är minst lika viktig, är: Hur ska de skydden utformas? Detta var inne på. Han talade mycket om att man måste väga olika intressen mot varandra. Men man ska komma ihåg att i de flesta reservat som vi har i tillåts storskaligt fiske med bottentrål. Bottentrålning är den mest ingripande formen av fiskeslag när det gäller påverkan på den biologiska mångfalden. Stora trålar sveper längs bottnen och har sönder och tar upp allting i sin väg. Jag vill fråga: Anser Liberalerna att det är rimligt att man ska få bedriva storskaligt fiske med bottentrålning i reservat? Vad är det då för slags reservat som vi talar om? 108 (L) replik: Jag får väl beta av frågorna, även om jag inte vet om jag klarar det . När det gäller den första frågan, som har blivit mycket populär att diskutera – att man skär ned på saker och ting – kan jag bara konstatera att det i Liberalernas budgetförslag finns en logik i att vi utgår från vårt tidigare förslag. Om vi gör det ökar vi vårt budgetanslag till detta område . Vi har tre tydliga prioriteringar. Det är hav och vatten, som får 1,6 miljarder, och det är skydd av värdefulla skogar, som får . Liberalerna beskriver det som var inne på i sitt resonemang, nämligen att man måste kunna hitta andra vägar där man uppnår mål genom att hitta andra system. Så länge vi fastnar i att det bara hänger på att vi ska öka statsbudgeten kommer vi aldrig att nå våra mål om rimliga kostnader. gör det väldigt lätt för sig eftersom det bara är att höja skatterna och så kan man veva på på samma sätt som man har gjort tidigare. Liberalerna tar ut 26 miljarder mindre i skatt på arbete och företagande, även om vi visserligen tar ut 5 miljarder mer i miljöskatter än regeringen. Att vi inte är villiga att ta ut mer skatt på arbete och företagande bygger på att vi vill ha ett samhälle som kan fortsätta att långsiktigt försörja en statsbudget. Där skiljer vi oss åt. Jag tror att vi aldrig riktigt kan komma överens i den frågan, , utan vi får konstatera att vi har lite olika ideologiska ingångar i detta. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag ska säga några meningar om fiske inom skyddade områden. Först och främst tycker jag att det är anmärkningsvärt att över huvud taget prata om storskaligt fiske. Det storskaliga fiske som beskriver finns inte i . Men jag ska gå vidare i denna fråga. 109 (V) replik: Alla som har väckt en motion om en statsbudget vet att man förhåller sig till regeringens budgetmotion. När nu försöker att framställa Liberalernas åtgärder som satsningar blir det, ärligt talat, lite av falska nyheter. Alla som lägger regeringens och förslag bredvid Liberalernas ser att det i Liberalernas förslag är kraftiga nedskärningar på hela området för biologisk mångfald, inklusive området för skydd av områden. Du får gärna förklara på vilket sätt Liberalerna tycker att bottentrålning är bra i områden, . Du får gärna berätta om du tycker att bottentrålning leder till ett ökat skydd i dessa områden. Det är det som är hela vitsen med ett marint reservat, nämligen att man ska skydda detta område. Vi i tycker inte det. Om det ska vara ett marint reservat ska det vara ett skydd mot storskaligt fiske, i synnerhet bottentrålning. 110 (L) replik: Det som är problemet främst för och för är att de bara hamnar i bevarandeskålen. De kan inte se att det måste kunna finnas en balans mellan bevarande och brukande. beskriver storskalig bottentrålning. Det är klart att storskalig bottentrålning som inte tar några hänsyn är skadlig och kan vara förödande. Men det är inte riktigt så det går till. Miljö- och jordbruksutskottet ska besöka . Då får vi kanske diskutera denna fråga. Det är inte så att fisket är helt fritt med storskaliga trålar som hyvlar av bottnarna i . I har det trålats . Ändå har man utan regelverk haft mycket bevarandevärt. Under processen har fisket varit mycket delaktigt i att verkligen lyfta fram de områden som är värdefulla och där man inte längre trålar utan där det är ett mycket reglerat trålfiske. Att då beskriva detta som gör ger en helt felaktig bild av situationen. Detta är mycket kopplat till den reservation som vi talar om. Den handlar inte så mycket om att skydda områden, utan den handlar om processen. Vi måste alltid ha med oss att det finns människor som lever och har en vardag här. Dessa människor måste också vara med i processen. Vi kan inte lägga en död hand över livet på landsbygden, kan man säga, utan vi måste kunna reglera detta. Som sagt: Allt är inte svart eller vitt, utan det går att ha en bra balans mellan bevarande och brukande om man bara vill och väcker den tanken. 111 (KD): Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Dagens båda betänkanden, Biologisk mångfald och Naturvård och områdesskydd, handlar om att hela ska leva. förste partiordförande, , sa en gång : Det är i kommunerna som vi bygger landet. Det är sant att det är i kommunerna som vi bygger landet. Men det förutsätter att staten skapar förutsättningar för att vi ska kunna bygga landet ute i alla 290 kommuner. har vattendrag, och ungefär en tredjedel av landets yta ligger inom från ett sådant vattendrag. Till detta kommer sjö- och kuststränderna. Är det någon som tycker att det är rimligt att bebyggelse ska vara förbjuden inom samtliga dessa områden? Nej, det tror jag inte att någon tycker. Det är framför allt i storstäderna som omfattande sjönära bebyggelse kan vara ett problem, medan det på landsbygden finns gott om plats för nybyggnation intill många sjöar och vattendrag. Andelen bebyggd mark utmed stränder ligger på 60–i , medan andelen i de små kommunerna ligger på . Det är alltså mycket stora skillnader i landet. Att bygga och utveckla fastigheter som inte ligger nära annan bebyggelse borde betraktas som landsbygdsutveckling. Därför bör det bli tillåtet att uppföra sjönära en- eller tvåbostadshus i lågt exploaterade områden. Det anser vi kristdemokrater. Egentligen är det självklart att behovet av strandskydd skiljer sig åt mellan den och till exempel kommun, som ligger i mitt hemlän, län. är en av de kommuner som har mest per invånare av alla inlandskommuner och är dessutom en av fattigaste kommuner. Det är inte acceptabelt att denna kommun hindras i sina strävanden att utnyttja sin kanske främsta resurs för att skapa bättre villkor för sina invånare och för att få fler att flytta till kommunen. Den tidigare alliansregeringen ändrade strandskyddsreglerna i syfte att underlätta strandnära landsbygdsutveckling, framför allt i områden med lågt exploateringstryck. Men tyvärr har dessa lagändringar inte fått genomslag i hela landet. Efter ett tillkännagivande från fick för precis ett regeringsuppdrag att se över LIS-reglerna – landsbygdsutveckling i strandnära lägen – i syfte att föreslå författningsändringar och eventuellt andra åtgärder för att främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder utan att äventyra de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda. De förslag till författningsändringar som har lämnat är visserligen ett steg i rätt riktning, men det räcker inte. Det redovisade uppdraget, liksom tillkännagivandet i sin helhet, är fortfarande under beredning i . Vi väntar fortfarande på leverans från regeringen vad gäller översynen av dessa strandskyddsregler. I kommittémotion efterfrågas en ökad flexibilitet i . Vi vill att en- och tvåbostadshus ska kunna uppföras i LIS-områden, även utan närhet till befintlig bebyggelse, och att detta borde betraktas som landsbygdsutveckling. Det skulle till exempel bidra till bättre underlag för små lanthandlare på landsbygden, så att de kan finnas kvar och vara viktiga serviceinrättningar för invånarna på landsbygden. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag vill också säga några ord om betänkandet Biologisk mångfald. Vid ett flertal tillfällen har gett regeringen tillkännagivanden om att regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat om. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att vi har livskraftiga stammar av vår inhemska svenska megafauna. I detta ingår som en självklar del de stora rovdjuren. är det viktigt att de vilda djuren kan samexistera med människan och med människans olika verksamheter. Vi behöver också ha en förvaltningsjakt som kan ske i form av licensjakt. anser att vi i ska ha en riktad selektiv jakt på varg. Rovdjurspolitiken kompliceras av att ibland lägger sig i på ett olyckligt sätt med utgångspunkt i art- och habitatdirektivet. En svaghet med detta direktiv är att det inte uppdateras utifrån hur bevarandestatusen för olika arter utvecklas . Därmed behöver art- och habitatdirektivet förändras, så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . I motion om biologisk mångfald påpekar vi att det krävs enhällighet i för att man ska kunna förändra vilka djur- och växtarter som har strikt skydd enligt art- och habitatdirektivet. Vi kristdemokrater anser att ska verka för att det ska bli lättare att omklassa arter i takt med att populationerna växer eller krymper. Vi menar att vi i i högre grad själva ska besluta om jakt och viltvård. har för mycket makt över hur jakten ska bedrivas. Jag står självfallet bakom reservationer, men för att vinna tid här i kammaren väljer jag att yrka bifall bara till reservation 3 i betänkandet Biologisk mångfald och till reservation 6 i betänkandet Naturvård och områdesskydd. 112 (V) replik: Strandskyddet i har en lång tradition; den löper tillbaka till 1950-talet. Tanken när strandskyddet inrättades hade nog mer med sociala skäl att göra. Man såg ett stort problem med att rika människor privatiserade stränder och tillgången till sjönära områden. Man slog fast att alla i detta land ska ha tillgång till stränderna, och det tycker jag är en väldigt bra princip. Till detta kan vi lägga naturvårdsargumentet, det vill säga att stränderna ofta är barnkammare för många arter. Det är väldigt fragila områden som behöver skydd. Det är alltså en god princip att värna strandskyddet, som är en viktig lagstiftning. Från borgerligt håll gör man det mesta man kan för att skjuta sönder strandskyddet och perforera det så mycket som möjligt. Man har varit ganska framgångsrik och har ändrat strandskyddet, men tycker uppenbarligen inte att det har blivit tillräckligt liberalt – trots att det finns frikostigt med exempelvis överklagandemöjligheter och dispenser och trots att man har infört reformen med så kallade LIS-områden, där man ska kunna utveckla och exploatera mer i strandnära lägen. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag skulle vilja ställa en mer principiell fråga. är det som gäller för strandskyddet, och det kan utsträckas . Vad anser egentligen ? Tycker att 100 och ibland 300 meters skydd är bra, eller vill man ändra på även den regleringen? 113 (KD) replik: Tack för frågan, !