prot · H509104 · 2018-04-25 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:494 Interpellation 2017/18:494 Tjänsteföretagens kompetensförsörjning av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. § 2 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialförsäkringsutskottet: RiR 2018:9 Nekad sjuk- och aktivitetsersättning – effekter på inkomst och hälsa § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:242 till finansutskottet 2017/18:104 till finansutskottet COM(2018) 173 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:UU14 och 2017/18:CU30 Bättre möjligheter till finansiering av järnvägsfordon 2017/18:SoU8 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor 2017/18:SoU15 Folkhälsofrågor 2017/18:SoU33 Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning § 5 EU:s dataskyddsförordning och lagstiftningen inom ansvarsområden betänkande 2017/18:TU12 EU:s dataskyddsförordning och lagstiftningen inom ansvarsområden (prop. 2017/18:122) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 6 Författningsändringar på finansmarknadsområdet med anledning av EU:s dataskyddsförordning betänkande 2017/18:FiU39 Författningsändringar på finansmarknadsområdet med anledning av EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:142) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) betänkande 2017/18:FiU23 2017 (framst. 2017/18:RB1, framst. 2017/18:RB2, framst. 2017/18:RB3 och redog. 2017/18:RR2) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) betänkande 2017/18:FiU27 årsredovisning (redog. 2017/18:RR1) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 9 Kreditupplysningslagen och dataskyddsförordningen betänkande 2017/18:FiU37 Kreditupplysningslagen och dataskyddsförordningen (prop. 2017/18:120) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 10 Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform betänkande 2017/18:FiU41 Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform (prop. 2017/18:107) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 11 Genomförande av säsongsanställningsdirektivet betänkande 2017/18:SfU21 Genomförande av säsongsanställningsdirektivet (prop. 2017/18:108) 1 (SD): Vi är här för att, åtminstone lite kort, debattera socialförsäkringsutskottets betänkande om säsongsanställningsdirektivet och dess genomförande. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 1. Jag kan helt kort säga att när detta först landade på vårt bord ställde jag mig lite tveksam till om vi över huvud taget behöver regleringar för säsongsanställningar, då det ofta handlar om den sortens jobb och yrken som många av våra ungdomar skulle kunna ta, exempelvis som sommarjobb eller under andra ledigheter. Säsongsanställningar bör såklart regleras med bättre och striktare arbetskraftsreglering över huvud taget i den mån det finns behov av detta. Men givet dagens lagstiftning på området noterar vi att genomförandet av direktivet till viss del innebär skärpningar. Vi har äntligen en lagstiftning på plats på detta område som kommer att göra det möjligt att exempelvis vägra arbetstillstånd om arbetsgivaren har påförts sanktioner. Det är något som inte står lika explicit i dagens lagstiftning. Det är steg i rätt riktning, för i vår värld är det självklart att en arbetsgivare som har utnyttjat illegal arbetskraft inte ska kunna anställa utländsk arbetskraft igen. Kanske ska man inte ens kunna anställa någon över huvud taget, utan beläggas med näringsförbud. Så viktigt är det att vi har respekt för de lagar och regler som gäller i vårt land. Vi sverigedemokrater har därför valt att i stort ställa oss bakom förslaget. Men det finns saker som hade kunnat vara bättre och saker där inte heller direktivet kräver att de ska vara på ett visst sätt. Därför har vi en reservation som också innebär ett par konkreta lagändringar. Det handlar delvis om förslaget om att den som regelbundet har haft säsongsanställningar och arbetstillstånd för detta ska kunna tillgodoräkna sig för att komma upp i tillräckligt mycket samlad tid för att få permanent uppehållstillstånd i . Vår mening är först och främst att permanenta uppehållstillstånd över huvud taget är orimliga. Man är antingen här av en anledning, och ska dessa grunder säkerställas för det uppehållstillstånd man har. Eller så är syftet att stanna och leva här permanent, och ska man ansöka om medborgarskap. Det är extra orimligt att något som per definition bara sker och som per definition inte handlar om att stanna i landet permanent ska ge möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Därför föreslår vi att man stryker skrivningarna om att även säsongsanställningar ska kunna ligga till grund för den tid som man tillgodoräknar sig när man söker permanent uppehållstillstånd. Vi föreslår att det kvarstår som det är . Därutöver handlar det om att ett antal fakultativa grunder föreslås, det vill säga att det ska vara frivilligt att återkalla eller vägra uppehållstillstånd i vissa fall. När det gäller återkallande handlar det om att om man till exempel inte uppfyller de villkor som krävs för att få ett säsongsarbetstillstånd från första början ska det vara frivilligt att återkalla uppehållstillståndet. Detta är ganska anmärkningsvärt med tanke på att vi så sent som konstaterade att det här inte är någon bra lösning. Kritiken mot ett sådant förslag var omfattande, och utskottet backade efter att ha utrett just ett sådant förslag. Det handlar också om att det görs frivilligt att exempelvis vägra ett uppehållstillstånd för säsongsarbete om den som söker arbetet tidigare missbrukat regelverket och inte följt de regler som gäller. En arbetsgivare som har missbrukat reglerna åläggs sanktioner för detta och hindras att anställa igen. Därför är det enligt vår mening också orimligt att den som har kommit hit och missbrukat våra regler och inte följt de villkor som gäller ska kunna anställas på nytt. Det måste gälla lika åt bägge håll; där bör det inte vara frivilligt att vägra. Detta är några exempel, och det finns givetvis fler. Vi vill också ändra en skrivning om sjukförsäkringar. Vi har talat om detta i flera andra fall. Jag kan direkt säga att vårt förslag skulle innebära att lagstiftningen ser olika ut för olika grupper. Men det beror på att det är detta som ligger på bordet , och vi har haft motsvarande reservationer när övriga lagändringar har legat på bordet. Enligt vår mening ska det inte räcka med att ha ansökt om en sjukförsäkring, utan man ska ha fått den beviljad för att kunna resa in i landet och arbeta här. Det är dessutom extra viktigt när det handlar om säsongsanställningar, som till sin natur har en kortare status. Där bör sjukförsäkringen vara på plats innan man kommer in i landet för att arbeta här eftersom det inte är rimligt att det är svenska skattebetalare som ska stå för eventuella sjukvårdskostnader, i den mån de behövs för den som bara är här temporärt. 2 (V): I den proposition vi debatterar finns flera förslag som erbjuder ett relativt bra skydd mot risken att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare. Vi i är därför i huvudsak positiva till de förslag som finns i propositionen för att skydda säsongsarbetare. Men i likhet med LO hade vi gärna sett hårdare sanktioner mot arbetsgivare som utnyttjar säsongsarbetare från tredjeländer. De förslag på sanktioner som lyfts fram i den utredning som heter Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden hade med fördel kunnat övervägas och läggas fram inom ramen för även denna proposition. Men regeringen gör en annan bedömning. förutsätter att regeringen inom ramen för den proposition om åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden som är aviserad till lägger fram förslag på hårdare sanktioner mot arbetsgivare som utnyttjar såväl säsongsarbetare som andra arbetstagare från tredjeländer. Vår huvudsakliga invändning mot den proposition vi debatterar är dock det faktum att regeringen inte använder sig av den möjlighet som säsongsdirektivet ger för medlemsstaterna att bestämma att ett bindande anställningserbjudande eller ett giltigt anställningsavtal ska krävas för att ett tillstånd för säsongsarbete ska beviljas. Vi i tycker att regeringen borde ha utnyttjat den här möjligheten och infört ett sådant krav i propositionen. Den uppfattningen delas, inte oväntat, av LO som i sitt remissyttrande anförde att ett giltigt anställningsavtal eller ett bindande anställningserbjudande bör ligga till grund för ett tillstånd för säsongsarbete. Det är viktigt att i sammanhanget påminna om att Socialdemokraterna och LO inför valet presenterade tio ordningsregler för arbetsmarknaden i syfte att skapa ordning och reda på densamma. En av reglerna gällde arbetskraftsinvandrare från tredjeländer. Kravet var att arbetserbjudande måste göras juridiskt bindande. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har alla möjligheter att leva upp till sitt vallöfte. I ett första steg bör arbetserbjudandet göras juridiskt bindande för säsongsarbetare från tredjeländer i enlighet med den möjlighet som säsongsanställningsdirektivet ger. I ett andra steg bör samma sak gälla övriga arbetskraftsinvandrare från tredjeländer. Det är ett lagförslag som vi förutsätter att regeringen lägger fram i den proposition som är aviserad till . Men det finns en viss tveksamhet kring detta. Vi hör Socialdemokraterna allt oftare beskriva sig själva som ett mittenparti, och jag undrar såklart, när jag även hör Socialdemokraternas senaste förslag om arbetskraftsinvandring där man inte betonar just behovet av ett bindande arbetserbjudande, var Socialdemokraterna står när det gäller denna viktiga försäkran för människors möjligheter till lika villkor och ett stopp för utnyttjande. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 3 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande SfU21 och därmed också till förslaget i regeringens proposition 2017/18:108. Jag vill dessutom yrka avslag på övriga yrkanden i motionerna. Bakgrunden till den här propositionen, om jag tillåts vara lite byråkratisk, är att och rådet 2014 antog ett direktiv som handlar om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning, också kallat säsongsanställningsdirektivet. Direktivet trädde i kraft och skulle ha varit genomfört i medlemsstaterna . Säsongsanställningsdirektivet utgör ett led i skapandet av en gemensam EU-politik för laglig arbetskraftsinvandring. Tanken är att direktivet ska tillgodose behovet av säsongsarbetskraft inom EU och säkerställa rimliga arbets- och levnadsförhållanden för säsongsarbetare. ska vi komma ihåg att svensk lagstiftning i princip ligger i linje med direktivet. Som jag sa skulle säsongsanställningsdirektivet redan ha varit genomfört, och förslaget är kraftigt försenat. Därför är det också naturligt att genomföra säsongsanställningsdirektivet med en lösning som ligger nära nuvarande regelverk. Reglerna om säsongsanställningar är som de flesta förstår en del av ett större regelverk för arbetskraftsinvandring. När det gäller arbetskraftsinvandring är två saker viktiga för oss socialdemokrater. Å ena sidan ska vara ett attraktivt land för högkvalificerad arbetskraft. Det är viktigt, det är riktigt och det är nödvändigt. Å andra sidan måste vi ha funktionella regler som ser till att de personer som kommer till kommer till bristbranscher och inte till arbeten med låga kvalifikationskrav. Arbetskraftsinvandring får aldrig urholka den svenska modellen. Som jag har nämnt tidigare här i talarstolen har konstaterat att av de undersökta arbetsgivarna betalade arbetskraftsinvandrare under försörjningskravet. Det är helt oacceptabelt. För att kunna upprätthålla den här dualiteten, alltså att vara attraktiva för högkvalificerad arbetskraft men se till att arbetskraftsinvandring inte leder till lönedumpning, har bland annat fått i uppdrag att främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Här behöver mer göras. Kort sagt ska det vara enkelt för seriösa företag att använda sig av arbetskraftsinvandring, men vi måste stoppa fusket. Slutsatsen av det här är för oss socialdemokrater tvådelad. Å ena sidan behövs ett enkelt och välfungerande system som ger möjligheter till arbetskraftsinvandring av högutbildad arbetskraft och arbetskraft till bristyrken. Å andra sidan vill vi stoppa fusk och tillse att det råder ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi måste också få stopp på det faktum att människor utnyttjas av organiserad brottslighet och oseriösa arbetsgivare. Det som är viktigt att komma ihåg är att den här propositionen enbart rör en mycket liten del av reglerna för arbetskraftsinvandring. Därför är det rimligt att integrera direktivet i befintlig lagstiftning. Annars skulle det finnas risk att lagstiftningen blir ännu mer försenad. Där skiljer vi socialdemokrater oss från både V och SD. Sedan kommer vi socialdemokrater att fortsätta arbeta med att reformera systemet för arbetskraftsinvandring, för det behövs. 4 (SD) replik: Det låter kanske lite rimligt att man inte vill gå alltför långt från nuvarande lagstiftning. Precis som jag nämnde i mitt anförande är jag medveten om att ett av de förslag som vi vill se genomföras skulle vara att ändra sig från nuvarande linje. Där har jag alltså viss förståelse för att man säger nej, även om jag tycker att det är oklokt och att man borde börja ändra i rätt riktning. Men i andra fall handlar det om raka motsatsen, att exempelvis göra det fakultativt, alltså frivilligt, att återkalla uppehållstillstånd när villkoren för ett uppehållstillstånd för arbete inte är uppfyllda. Det är något nytt. Det är dessutom något nytt som utskottet utredde ganska grundligt, och vi kom fram till att vi inte kan gå vidare med en sådan lagstiftning. Hur kommer det sig då att man gör det fakultativt i det här fallet när det inte är ett krav? Man hade kunnat göra det tydligt att antingen lever du upp till de villkor som gäller för säsongsanställningar eller så gör du det inte, och om du inte gör det ska du heller inte ha ett uppehållstillstånd för att vara här som säsongsanställd. När det gäller specifikt säsongsanställningar är det ju dessutom korta anställningar. Risken att problematiken som har funnits med så kallade kompetensutvisningar då man har bytt arbetsgivare eller annat och det har skett helt orimliga utvisningar är betydligt mindre här eftersom det handlar om kortare anställningar, säsongsanställningar per definition, där man undersöker om villkoret finns kvar eller om det inte gör det. Man söker per gång. Vad är det som gör att man gör det frivilligt i det här fallet? 5 (S) replik: Först skulle jag vilja säga att det inte är lite rimligt att vi försöker hålla ihop lagstiftningen, utan det är mycket rimligt. Jag tycker faktiskt att det är den enda rimliga vägen att gå. Jag kan inte hålla med om att vi går åt ett annat håll när det gäller den här lagstiftningen i förhållande till resten av lagstiftningen. Redan lagstiftningen har olika inslag, och lagstiftningen för andra delar av arbetskraftsinvandringen har också fakultativa inslag. Det är alltså inte så som du säger att det inte finns fakultativa inslag i dagens lagstiftning. Den här lagstiftningen är byggd för att den ska harmonisera med dagens regelverk. Sedan behövs en reformering av det totala systemet för reglerna för arbetskraftsinvandring. Men om man gör det riskerar vi att lagstiftningen blir som en hålig ost och att arbetsgivare och arbetstagare kan välja olika delar av lagstiftningen. Det är inte ett effektivt sätt att lagstifta. I stället är det rimligt att genomföra säsongsanställningsdirektivet på det här sättet i harmoni med dagens lagstiftning eftersom lagstiftningen är försenad. Därefter behöver vi reformera reglerna för arbetskraftsinvandring över hela linjen. 6 (SD) replik: Tack för svaret, ! Jag håller helt med. Vi behöver reformera hela lagstiftningen för arbetskraftsinvandring. Jag har också noterat att Socialdemokraterna för bara någon vecka sedan gick ut och sa i princip det som vi har sagt och efterfrågat , bland annat att det ska vara en statlig myndighet som ser över behovsprövningar i stället för facken, som har fått göra det. Vi har pratat om att exempelvis Arbetsförmedlingen är lämpad att göra en sådan översyn eftersom de har ett helhetsgrepp över arbetsmarknaden. Det finns uppenbarligen många synpunkter där Socialdemokraterna närmar sig oss när det gäller arbetskraftsinvandring, och det är rimligt, välkommet och bra. Jag frågade dock inte i allmänhet om det finns fakultativa grunder på annat sätt eller inte. Jag är väl medveten om att det finns fakultativa grunder både för återkallelse och för beviljande i vår utlänningslagstiftning och i lagstiftningen när det gäller uppehållstillstånd. Jag frågade specifikt om de fall där uppehållstillstånd har beviljats för arbete på vissa villkor som har uppfyllts och där det sedan visar sig att de inte alls har uppfyllts och att de inte finns. Där vill ni göra det fakultativt – det är en specifik paragraf. Varför ska det vara frivilligt att återkalla uppehållstillstånd om det bevisligen är så att grunden för tillståndet inte existerar och det handlar om den sortens faktorer som innebär att det aldrig borde ha beviljats från första början? Varför ska denna möjlighet över huvud taget finnas? Kommer inte detta fortsatt att leda till de risker som vi har sett tidigare, nämligen att man handlar med arbetstillstånd och att man spelar på reglerna för att låtsas som att det finns vettiga villkor fast det inte gör det och man har gett personen möjlighet? För vissa arbetsgivare som har fått sanktioner tidigare går det att vägra. Dels är det fortfarande fakultativt, dels innebär detta att de skulle kunna byta, skapa nya skenföretag och så vidare. Detta öppnar upp för en orimlig marknad. Varför inte göra det tydligt att om reglerna missbrukas på något sätt ska det få konsekvenser, oavsett om det är arbetsgivare eller arbetstagare som gör det? Varför vackla kring detta? Varför är det frivilligt? 7 (S) replik: Först och främst, , blandar du bort korten när du säger att fakultativt betyder frivilligt. Det är faktiskt inte sant, utan det är en egen tolkning bara för att ge spännande effekter här i talarstolen. Fakultativt innebär att man gör en helhetsbedömning av ett antal kriterier. Återigen: Det är rimligt att ha en lagstiftning som håller ihop, det vill säga att de regler som är fakultativa inom ramen för arbetskraftsinvandring bör fortsätta att vara det tills hela systemet reformeras, så att vi inte får en lagstiftning som blir som en schweizerost. Det viktigaste här är inte att ha slagkraftiga argument i talarstolen utan att ha en lagstiftning som ser till att människor inte utnyttjas och att organiserad brottslighet inte lyckas ta sig in på detta område. Kort sagt behöver vi en lagstiftning som fungerar. Därför behövs reformer. Det är inte i säsongsanställningsdirektivet som vi ska göra dessa reformer, för då får vi en lagstiftning som blir som en schweizerost. Vi behöver en lagstiftning som fungerar, inte slagkraftiga argument här i talarstolen. 8 (V) replik: tog jag med intresse del av Socialdemokraternas förslag om arbetskraftsinvandring, som man går till val på. Där fanns bra besked, bland annat när det gäller någon typ av prövning av arbetsbehov och så vidare, men det som jag tyckte var mest intressant var det som inte sas, nämligen att man vill ha ett juridiskt bindande arbetserbjudande eller anställningsavtal. Det har i diskussionen om möjligheterna att utnyttja arbetskraft varit centralt från fackligt håll att det finns en sådan möjlighet, för att facket ska kunna följa upp och arbeta emot det utnyttjande som folk drabbas av. I stället säger att de vill ha en straffsanktionerad anmälningsskyldighet för arbetsgivare som ändrar anställningsvillkor. För mig låter detta inte på något sätt som ett juridiskt bindande anställningserbjudande eller anställningsavtal. Jag undrar vad det här betyder. Är det en positionsförflyttning eller inte? 9 (S) replik: Jag vill börja med att säga samma sak som jag sa till : Vi behöver en reformering av reglerna för arbetskraftsinvandring. Det är inte rimligt att genomföra den typen av förändringar i en liten del av lagstiftningen, för det kommer inte att innebära att vi får en lagstiftning som håller ihop och fungerar. Därför är det helt orimligt och omöjligt att genomföra det som föreslår , eftersom frågan inte är utredd och det inte finns några konkreta förslag. Vi tycker fortfarande, precis som refererade till, att det finns två saker som är viktiga när det gäller arbetskraftsinvandring. Å ena sidan behöver vara ett av de bättre länderna för att kunna locka till sig högkvalificerade arbetskraftsinvandrare. Där behöver vi vara bäst, vi måste ha ett snabbt system och vi måste se till att är attraktivt. Å andra sidan är det helt orimligt att som ha regler som innebär att många av de människor som kommer hit som arbetskraftsinvandrare kommer till branscher där det inte råder brist på arbetskraft och där man inte heller är högkvalificerad. Dessa regler vet vi har lett till lönedumpning och till att organiserad brottslighet rör sig in på delar av vår arbetsmarknad. Därför är de förslag som finns i det uttalande som refererade till mycket viktiga för att få en arbetskraftsinvandring som fungerar. När det gäller bindande anställningsavtal är min åsikt att vi behöver se till att det som människor blir lovade innan de kommer till också blir verklighet när de kommer hit. Men vi behöver utforma det på ett sätt som gör att lagstiftningen fungerar. 10 (V) replik: Det var en väldigt lång omväg till det som jag letade efter, och svaret blev ett lite mystiskt nja. som vi har diskuterat arbetskraftsinvandring har jag påpekat en sak som är central: att vi behöver ett juridiskt bindande anställningserbjudande eller något åt det hållet. Jag har påpekat detta i skrivningar, och vi har haft det uppe i utskottet. Men jag ser att Socialdemokraterna konsekvent undviker det. Jag ser det nu också när ni presenterar er politik som ni går till val på. Ni undviker det som är helt centralt för facken och för alla som är på arbetsmarknaden: att människor ska få det som de har utlovats, inte andra villkor. I ljuset av att Socialdemokraterna numera beskriver sig som ett mittenparti blir detta faktiskt lite svårsmält. Alla är överens – från fackligt håll och alla som har sett det grova utnyttjande som pågår – om att det som skulle kunna fungera och hjälpa är att människor har ett juridiskt bindande anställningserbjudande eller avtal. Men det är det enda som Socialdemokraterna undviker att säga i alla sammanhang. Hur ska vi tolka det? 11 (S) replik: Tack, , för den retoriska frågan! Det är förstås trams att kalla Socialdemokraterna för ett mittenparti. Det är också trams att vi själva kallar oss för ett mittenparti. Socialdemokratin har historiskt alltid varit ett parti för hela svenska folket. Det är också därför Socialdemokraterna har varit ett framgångsrikt parti som har sett till att är ett av världens mest jämställda länder. Att hävda att socialdemokratin inte alltid har varit ett parti som vänder sig till hela det svenska folket, såklart med utgångspunkt i det faktum att vi är ett arbetarparti, och att hålla på att skämta om och försöka raljera över det gör mig bara förbannad. Helt ärligt: har socialdemokratin byggt upp det som vi ser .