prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — Vi måste ha allierade för att driva frågor åt det håll vi vill. 116 Statsminister (S): När det gäller konditionalitet är några av de länderna , , och . Sedan finns några länder som inte tycker så. Det är uppenbart vilka länder. Sedan finns en flytande skala däremellan – några som tycker mer eller mindre. Vi har en diskussion och dialog med dessa länder. Det är samma sak när det gäller nivån på, fördelningen av och en modernisering av budgeten. Det är ungefär samma länder som tycker lika. Den diskussionen har vi med inte minst , i en nära dialog med . Det är ungefär de länderna som jag antar att frågar efter. 117 (C): Min andra undran gäller brexitdiskussionerna. Apropå det som kan noteras i medierna undrar jag om det inte fördes några underhandsdiskussioner om hur man ska hantera den uppkomna situationen. Jag tycker, och jag är övertygad att statsministern också tycker, att det är essentiellt att vi snabbt kommer fram till ett resultat i brexitförhandlingarna. Det är essentiellt och viktigt för . Min bedömning är att det är detsamma för del och likaledes för unionens del som helhet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Fördes det verkligen inga underhandsdiskussioner i den viktiga frågan för unionens del? 118 Statsminister (S): Det var inte uppe på dagordningen, men det är klart att när EU:s ledare träffas förs också diskussioner om brexit – absolut, så är det. Här finns det samstämmighet. Vi ska fortsätta hålla ihop EU-27. Det är helt avgörande. Vi måste få tydliga besked från . Vad avser de? Vad är deras vilja med den framtida relationen? Dessa besked saknas dessvärre, så just nu har vi en komplicerad situation. Det finns också medlemsstater som vill passa på att säga att här finns det inget utrymme för picking. Det vill ingen ha. Men vi menar från svensk sida att vi bör ha en så pragmatisk hållning som möjligt i detta, som vi har sagt . När detta väl är över ligger där det ligger och EU där det ligger, och vi måste ha en så bra relation som möjligt. Men just nu är det alltså besvärligt och osäkert. 119 DAG KLACKENBERG (M): Tack, statsministern, för rapporteringen! Det kommer två nyheter från rapporteringen via statsministern och via medierna. Den ena är bra; den andra är dålig. Den bra är att statsministern tycks ha kämpat väl med de uppdrag som han har – att värna och utgifter och budgeten. Den dåliga nyheten är att det finns för många EU-länder som inte delar den uppfattning som statsministern framförde. Jag tycker att det är viktigt att vi har enighet i kammaren bakom regeringens strävan att se till att budgeten inte ökar och att vi har en restriktiv budgetpolitik och i övrigt bakom den inriktning som statsministern betonade. Det gäller inte minst att det finns mycket pengar att hämta i den så kallade sammanhållande politiken, det vill säga strukturfonderna. Många av de länder som behövde pengar ur dessa fonder har haft en god ekonomisk utveckling, så vi måste se på detta på ett helt annat sätt. Sedan gäller det att stå fast. Jag hoppas verkligen att statsministern står stadigt framöver. Det ges olika beskrivningar här; en är att vi måste se till slutresultatet. Då har jag en rak fråga: Är andel av EU:s budget någonting som kan komma in i slutresultatet? 120 Statsminister (S): Ja, vi kämpar väl och har varit tydliga. Vi har en samlad uppfattning, tycker jag, från riksdag. Det är den vi ger uttryck för. Strukturfonderna har, precis som Dag Klackenberg sa, inneburit att länder har lyfts. Då borde behovet av sådant rimligen vara mindre, så där finns det pengar att spara in – liksom på egenavgifter och hur vi hanterar jordbrukspolitiken. Vad jag menar med slutresultatet är att vi troligen ännu inte ser alla parametrar i en slutförhandling. Jag tycker att vi ska vara så pass mogna och öppna. Vi måste se helheten, men vi ska hålla nere budgeten. De finns de som drömmer om en ökad budget eller att ska ta en ökad andel eller betala mer i netto. Det säger vi nej till. Det är inte där vi är. Men när vi är i slutet av en förhandling måste vi se helheten. Jag antar att där kommer parametrar in som vi inte känner till . Dem måste vi ta hänsyn till när vi bedömer om slutresultatet är tillräckligt bra för . Återrapportering från Europeiska rådets möte Om man i en förhandlingssituation låser sig vid för många parametrar för tidigt blir det ingen förhandling. Du och jag har suttit på var sin sida av bordet, Dag Klackenberg, så vi vet hur det där fungerar. Det är bara det jag säger. Men det är inget tvivel om var vi står i sak vad gäller nivå på budget, modernisering av budget, fördelning av budget, andel av budget och så vidare. Där står vi. 121 DAG KLACKENBERG (M): Det är just det som statsministern och jag har varit med om tidigare i våra liv: Vi vet inte slutresultatet förrän vi ser det. Men då vill jag göra ett medskick, och det är att andel av budgeten är en farlig väg att gå. Det är precis lika farligt som att försöka svara på frågan hur långt ett snöre är. Det kan man ha olika uppfattningar om i slutresultatet, så att ska betala en andel av budgeten när vi inte vet hur stor budgeten är vore förkastligt. Jag hoppas verkligen att statsministern med medarbetare kan hålla ut, för det är inte rätt väg att gå. 122 Statsminister (S): Det är därför jag säger att slutresultatet är det viktigaste. Det är då vi ska väga av alla parametrar. Men vi måste ändå utgå från att det rimligen inte är så att ska betala en större andel än vi gör . Det tycker jag är en rimlig utgångspunkt, liksom att vi ska hålla nere budgeten som sådan och att den måste bli betydligt modernare. 123 (KD): Tack, statsministern, för återrapporteringen! Precis som flera eller alla tidigare talare har klargjort finns det ett starkt stöd i vad gäller både de institutionella frågorna och frågan om den kommande långtidsbudgeten. Från sida stämmer vi in i detta. Vi tycker att det är viktigt att dagens utgiftstak ligger fast och att det är utgångspunkten, att den svenska EU-avgiften hålls nere och att EU bör minska jordbruks‑ och regionalstöden till förmån för satsningar på konkurrenskraft, forskning, klimatomställning, säkerhet och hanterandet av migrationen. Men vi tycker också att EU-stödet ska villkoras av att medlemsländerna står upp för grundläggande rättigheter och genomför de beslut som EU fattar, och vi tycker och att vi behöver få bättre kontroll av hur pengarna används. Den första fråga jag tänker ställa till statsministern gäller diskussionen om att ha en snabbare process kring den kommande långtidsbudgeten. Statsministern nämnde detta kort i återrapporten, men hur är styrkeförhållandena mer konkret? Finns det fortfarande en risk att det blir en väldigt snabb process i den här frågan, eller blir det mer av en normal process? 124 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag noterar stödet här. Vi håller i alla de parametrar som vi har talat om. Det vi kanske inte har nämnt – och där tycker jag ändå att det finns samstämmighet – är de prioriteringar som vi talat om tidigare, efter brexitomröstningen. Vi hade ett första möte i och sedan ett möte i . De prioriteringarna känner jag att medlemsstaterna är överens om. Det innebär per automatik en viss tyngdpunktsförskjutning mot till exempel säkerhet, mer av säkerhet. Hur bekämpar vi terrorismen? Hur försvarar vi EU och ? Det tror jag är en bra utgångspunkt, för det blir en modernisering. Då är problemet bara att hålla nere budgeten. Då kan man inte ha samma nivå som för de gamla utgifterna, utan där måste en omprioritering ske. Vad gäller snabbhet i processen tror jag att det kommissionen skulle vilja, i alla fall i första läget, är att få en väldigt snabb process – till och med så snabb att skulle vara klart för att kunna fatta beslut innan det nya parlamentet träder till. är ju det här inte klart förrän allting är klart, så det är inget som kommissionen bestämmer att nu blir det den här tidtabellen. Vi har sagt att om det kommer ett jättebra förslag kan vi slå till då. Men det är innehållet som är bra, och vi tänker stå upp för det som vi är överens om i riksdag. Det tror jag ger vid handen att det inte kommer att kunna gå att ha en så snabb process. Däremot ska vi anstränga oss så att inte processen är slut precis innan den nya budgeten träder i kraft. Det tror jag att vi kan försöka göra. Men jag bedömer att det inte kommer att vara möjligt att ha en så snabb process som bland annat kommissionen skulle vilja ha. 125 (KD): Tack, statsministern, för svaret! Min ingång när jag säger att det finns en risk för en snabb process är helt enkelt att jag ser att det skulle kunna vara utgiftsdrivande för EU-budgeten. Men stort tack för det svaret! En ytterligare fråga som jag skulle vilja ställa handlar om en av de saker som var en prioritering för regeringen, nämligen att få till bättre kontroll av hur pengarna i EU används. Det är ju en fråga som var aktuell på , när finansministrarna röstade om vilken rekommendation som ska ges till angående ansvarsfrihet för kommissionen. Kan statsministern säga lite mer om hur diskussionen går i det sammanhanget? Är det fler länder än och som ser den här problematiken – att vi behöver få ned felet vad gäller betalningarna? 126 Statsminister (S): Det var inte en specifik diskussion under det här mötet i . Men visst kommer det upp från tid till annan, även från vår sida, att det gäller att se till att pengarna används korrekt och på bästa sätt för EU-ländernas medborgare. Det motivet finns alltid, menar jag – att se till att vi har ordning och reda på hur pengarna används. Men det var ingen specifik diskussion om detta vid det här tillfället. 127 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill också tacka statsministern för redogörelsen från . Det var ett informellt möte, men det var ändå många viktiga diskussioner som togs upp. Jag tycker att det är väldigt positivt att en del av de förslag som gäller EU:s struktur och institutioner verkar ha fallit. För mig är det också självklart att man ska följa fördraget och att det är som har att föreslå vem som ska vara ordförande i kommissionen. Jag kan förstå dem som ivrar för detta med transnationella listor – att man känner stark europeisk gemenskap och så vidare – men jag tror att det skulle bli väldigt svårt att övertyga medborgarna i respektive land om att detta skulle vara en bra idé. Jag välkomnar verkligen att statsministern har drivit på och lyckats få bort detta från dagordningen. Detta med spetskandidater är väl en fråga som vi får återkomma till. Jag tror dock att det är övervärderat. Jag tror inte att det är särskilt många medborgare i som kommer ihåg vilka som var spetskandidater för de olika politiska partierna förra gången. Så kommer jag till en mer besvärlig fråga, nämligen långtidsbudgeten. Jag tycker att det som statsministern driver är väldigt positivt. Det är också positivt att det finns en så bred enighet om roll i detta och om vilka ingångsvärden vi ska ha. Jag var med och diskuterade långtidsbudgeten förra gången med den dåvarande borgerliga regeringen. Det är ett stort värde att det finns en samsyn. Jag tycker att ingångsvärdena i detta är väldigt bra. Detta kommer jag tillbaka till i nästa inlägg. 128 Statsminister (S): Har de institutionella frågorna fallit? Både ja och nej. Detta med listorna sa parlamentet nej till. Vi kommer dock inte att kunna förhindra en diskussion, så förmodligen kommer det igen efter det kommande EU-parlamentsvalet. Det är vi beredda på, men vi har samma uppfattning som . Det är samma sak med frågan om kommissionsordförande. måste stå upp för det mandat som fördraget har gett till . Det är oerhört viktigt. Dock kommer det nog ändå att bli så att partierna i parlamentet, som vi ju inte styr över, kommer att föreslå ”Spitzenkandidaten”. De kommer att ha uppfattningen att den som har blivit utsedd på det sättet och har fått mest röster också per automatik ska bli kommissionens ordförande. Där måste markera att det är rådet som har mandat att föreslå ordförande. Vi vet att det kommer att behöva ske en förhandling med , men det är viktigt att stå upp för det mandat som man faktiskt har. När det gäller den nya budgeten är det bra att vi har en bred uppställning för våra ingångsvärden. Det ska vi stå upp för, och vi ska söka like-mindeds så långt det går. Det kommer att bli en mycket hård förhandling. Det är jag helt övertygad om. Därför har jag svårt att se att det kommer att kunna gå så snabbt som vissa vill, särskilt kommissionen. 129 (S): Jag tackar för svaret. Det är väldigt positivt att det finns en så bred samsyn om budgeten i riksdag. Det är en styrka för oss. Återrapportering från Europeiska rådets möte Ingångsvärdena att det ska vara en mer modern budget har vi ju drivit . Vi har också lyckats med vissa delar, till exempel att få ned jordbruksstödet över åren. Men är det ännu viktigare när ett så stort medlemsland lämnar. När vi får nya medlemsländer är det självklart att budgeten ökar. Det är rimligt. Om ett medlemsland väljer att lämna unionen borde budgeten på samma sätt minska. Men detta kommer att vara en tuff kamp. Det handlar om att slåss, om att vara listig och om att vara konstruktiv. Det kommer att bli som man får komma tillbaka för mandatgivning och så vidare. Men ingången är bra, tycker jag. Vi ska verkligen se till att behålla samstämmigheten, för den är en styrka när man förhandlar i . 130 Statsminister (S): Jag delar helt den uppfattningen. Det är en bra logik: Om man är fler blir budgeten större, är man färre blir den mindre. Det är den logiken som vi driver. Det är helt rätt. I kommissionen var det någon som förde resonemanget att hälften av intäktsbortfallet borde hanteras med en besparing och hälften på något annat sätt, vilket alltså är lika med högre avgift. Den diskussionen kommer att fortgå, naturligtvis. träffar mitt i prick när hon säger att det är konstruktivitet som vi ska stå för. Det är också därför som jag i replikskiftet med Dag Klackenberg sa att vi ännu inte ser alla parametrar. Det kan komma nya saker på bordet som vi inte känner till. Man ska inte binda sig för tidigt i en process, för då blir man inte konstruktiv. Då blir det alltid svårare att nå en lösning. Det är det samlade slutresultatet som vi ska ta ställning till. 131 (MP): Tack, statsminister , för den återrapport som du har gett här i kammaren ! Jag delar den syn när det gäller ingångar som du har redovisat. Det är bra positioner och något som vi behöver stå fast vid. Jag tycker också att statsministern har gett goda svar på de frågor som han har fått. Jag känner mig trygg med de svaren och med den linje som regeringen för å vägnar i de här sammanhangen. Jag har faktiskt inga frågor till dig, . Jag tycker att du har gjort en bra redovisning. Möjligen skulle man kanske för oss som inte regelbundet jobbar med de här frågorna kunna berätta lite mer om just de informella mötena och om vilken roll och betydelse de har. Vad händer i nästa steg? Det antogs inga slutsatser och det fattades inga beslut. Vad händer nu härefter med detta som ni i rådet har diskuterat? 132 Statsminister (S): De informella mötena ger en möjlighet för stats- och regeringschefer att ge sina utgångspunkter när det gäller exempelvis budgeten. Där förs ingen förhandling med kommissionen om något, men kommissionen lyssnar på alla medlemsstater. Det är detta som sedan blir underlag för kommissionens förslag till beslut, som kommer . Där görs säkert en avvägning mellan de olika medlemsstaterna, även om det är oklart hur den kommer att se ut. Det är alltså så det är tänkt att fungera: De informella mötena ger ett underlag för dem som senare ska lägga fram förslag, exempelvis budgeten. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det återstår att se vad detta leder fram till. Jag ser framför mig en lång och komplicerad förhandling. 133 (MP): Vi har framför oss betydligt hårdare diskussioner mellan medlemsstaterna, kan jag tänka mig. Men tack för tydliggörandet! Jag tror att det är bra för många som lyssnar på debatterna att sätta de informella mötena i ett sammanhang och förstå vad de egentligen betyder. 134 (SD): Tack, statsministern, för redogörelsen! Den del av redogörelsen som jag tyckte var intressantast gäller EU:s långtidsbudget. Jag är ju inte ensam om att ta upp den i mina frågor om återrapporteringen. Det är begripligt, för det handlar om mycket pengar. Medlemskapet kostar mycket pengar, och vi får tillbaka väldigt lite pengar. Vi är en stor nettobidragsgivare. Som jag ser det har vi ökat kostnaden långsiktigt, i flera fall mer än inflationen. Detta hänger ihop med att man förskjuter makten från de nationella parlamenten till det parlament som finns i . Det blir en kostnad inte bara i form av pengar utan också i form av makt. Jag tycker att det är viktigt att man också tar upp den aspekten. Det handlar inte bara om pengar. Pengar är dock en viktig del, och det är det som diskuteras på toppmötet. Där tycker jag mig skönja en förskjutning från statsministerns sida när det gäller en del av den diskussion vi har haft tidigare. Åtminstone jag har nämligen uppfattat att man även från regeringens sida har haft en ambition att utgiften, alltså kostnaden för EU-medlemskapet, inte ska öka. ska man avvakta och se vilket resultat vi får och vilka parametrar vi får tillbaka. Det tycker jag är en olycklig förskjutning. Jag tycker mig också sakna en debatt och diskussion om att kanske sänka avgiften. Från vårt partis sida skulle vi vilja sänka avgiften påtagligt, och det kan göras även fast lämnar EU. Vi är nämligen en så pass stor nettobidragsgivare. Precis som nämnde – han är den enda ledamoten som har nämnt det – har faktiskt vetorätt. Detta är ett av ytterst få områden där vi faktiskt har rätt att säga nej och där alla andra måste lyssna till vårt nej. 135 Statsminister (S): Först och främst delar jag inte uppfattningen att det kostar mycket och att vi får tillbaka lite. Hade vi inte haft den här föreningen och inte varit med i den hade det kostat rejält. Om man inte ser den möjlighet det faktiskt ger att tillhöra denna gemenskap – med vad det innebär av låga tullar, möjlighet att tillsammans bygga forskning och innovation, nya produkter och en marknad som kan konkurrera med , och andra stora spelare – blir detta naturligtvis bara en kostnad. Jag har en helt annan bild av Europeiska unionen och den gemenskapen. Jag tycker att det är en populistisk hållning, men den får man naturligtvis ha. En stor del av vår export – jag tror att det kan röra sig om av exporten – går till detta område. Det är oerhört viktigt för oss. Om går ur har det naturligtvis stor betydelse för oss hur de reglerna kommer att se ut; blir det dåliga regler mellan och kommer svenska företag att få en rejäl nackdel bara där. är nämligen också en stor handelspartner, och det måste man se. Här finns alltså självklart en utgiftssida och en kostnadssida, men det finns även en intäktssida som vi behöver prata om. Det behöver nog faktiskt även börja göra. Återrapportering från Europeiska rådets möte Frågan är hur vi skapar ett så stort mervärde som möjligt. Det är klart att vi inte ska ha mer beslut än nödvändigt eller fel frågor liggande i EU, men det finns frågor där vi har att tjäna på ett samarbete i EU och där det finns ett tydligt mervärde. Exempelvis gäller det att en europeisk arbetsmarknad fungerar på bästa möjliga sätt för löntagare, och då finns det anledning att ha grundförutsättningar som gör att medlemsstaterna kan ha en bra arbetsmarknad även var för sig. I slutändan gäller det alltså att vara konstruktiv. Jag tycker att det är viktigt att ha en konstruktiv inställning: Vad är det samlade resultatet för när diskussionen är slut? Det är det vi ska ta ställning i slutändan. Det är min bestämda uppfattning. 136 (SD): Jag förstår statsministerns utgångspunkt utifrån hans syn på politik och hur politik ska bedrivas, men jag menar att det statsministern nämner – samarbete om forskning och annat, studentutbyten och handel med varandra – kan göras även utan en överstatlig union. Det gjorde vi innan vi gick med i Europeiska unionen, och vi skulle kunna göra det även nu om inte vi och alla andra länder i kom överens om att så inte ska vara fallet. Det är den inställningen statsministern har tagit, och när han gör det tillsammans med andra makthavare ute i får vi den situation vi har, där vi konsekvent avstår vårt eget självbestämmande som vi betalar mycket pengar – och gör det frivilligt. Jag menar att vi faktiskt inte behöver göra det. Vi kan gå ihop med andra länder och diskutera en alternativ utveckling än att öka kostnaderna och maktöverföringen. 137 Statsminister (S): Vad detta handlar om är att beslut ska ligga på den respektive plats där de gör bäst nytta för svenska medborgare. Vi har beslut i riksdag, vilket är grundplattformen, liksom beslut i fullmäktige, landsting och regioner. En del beslut och en del handlande är bättre på europeisk nivå. Vi kommer aldrig att bli en tillräckligt stor nation för att kunna tävla med , , och de andra stora spelarna. Det förutsätter att vi kan ha en effektiv inre marknad där är en del. När vi har det får vi samma kostnadsfördelar vad gäller innovationer, utveckling, forskning och produktutveckling. Har vi en inre marknad som faktiskt fungerar får vi grundförutsättningarna – och även de ekonomiska förutsättningarna – att ta vara på löntagarnas och medborgarnas villkor. Det är det värdet vi ska se till att skapa och vara rädda om, och det är det som är mervärdet med Europeiska unionen. 138 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack för återrapporteringen, statsministern! Jag blev glad av att höra statsministern lyfta fram budgeten som ett verktyg för att se till att de beslut vi faktiskt tar gemensamt i EU implementeras och efterlevs i hela . har lyft fram att vi måste använda budgeten som ett verktyg för att säkerställa att vi kommer till rätta med det genomförandeunderskott vi tyvärr ser. Det var alltså välkommet. När det gäller långtidsbudgeten kan jag konstatera att alliansregeringen var framgångsrik när denna förhandlades förra gången. Då lyckades vi efter tuffa förhandlingar, mycket tack vare att vi byggde allianser med andra länder, faktiskt nå en sänkning av den totala EU-budgeten från av bni till nuvarande . Därmed lyckades vi också hålla nere den avgift betalar till unionen. ställde en fråga till statsministern om vilka länder som är likasinnade och vilka försöker kroka arm med, men jag skulle gärna vilja be statsministern att lite grann utveckla hur strategin för att nå framgång ser ut och kanske också hur strategin för att vidga kretsen av likasinnade ser ut. Det handlar om att få fler länder att ställa sig bakom den svenska position vi är brett överens om, nämligen att vara väldigt restriktiva i budgetdiskussionerna. Jag skulle även gärna vilja återkomma till jordbrukspolitiken, vilket statsministern nämnde som hastigast i ett tidigare svar, herr talman. Där lyfte statsministern fram den påbörjade diskussionen om att öppna för att de enskilda medlemsländerna ska kunna finansiera en del åtgärder. Jag upplevde att statsministern gav uttryck för en i grunden positiv inställning till det. Jag stänger inte den dörren, och inte heller, men jag tycker att det finns all anledning att vara mycket skeptisk. Om detta görs på fel sätt riskerar det nämligen att slå sönder den gemensamma jordbrukspolitiken och snedvrida konkurrensen. Jag skulle alltså vilja att statsministern lade ut texten lite ytterligare och kommenterade detta. 139 Statsminister (S): När det gäller konditionaliteten är det viktigt att hålla i den. Jag tror nog att man kunde se en större beredvillighet att diskutera detta hos fler länder än vad jag kanske hade förutsett, och det tycker jag är en bra början. Hur blir man framgångsrik? Det är klart att det handlar om att liera sig med de länder som tycker likadant. Jag nämnde några, som , , och , och även ska läggas till listan.