prot · H509104 · 2018-04-25 00:00:00 — Det krävs kraftiga åtgärder för att komma till rätta med de problem som finns. Sjukvårdspersonal har naturligtvis erfarenhet av att hantera komplicerade patienter och bråk uppstår i ansträngda situationer. Men det är en sak att kanske ha en besvärlig patient och en helt annan att hantera stora grupper av människor som antingen vill skada en patient eller personalen. Därför behövs fler åtgärder som stärker tryggheten för patienter och personal samt att polisen har bra förutsättningar att förhindra ordningsstörningar. Obehöriga som tar sig in på sjukhus, är med och stör ordningen, hotar personal och försvårar vård måste lättare kunna avvisas från sjukhuset. vill ha ett besöksförbud för kända orosmakare liknande de tillträdesförbud som finns vid idrottsarrangemang. Personalen måste skyddas och ges förutsättningar att göra sitt jobb. Men det handlar också om att garantera säkerheten för patienterna, som har rätt till en trygg vård. Hot och våld mot patienter och personal är helt oacceptabelt och måste stoppas. Problemet är utbrett, fru talman. Polisen skriver i en rapport att exempelvis hemtjänstpersonal och socialtjänst utsätts för trakasserier. Det gäller både hot mot enskilda handläggare och skadegörelse på byggnader. Enligt en rapport från upplever sju av tio poliser att utsattheten för hot och våld har ökat bara . Kriminella som grips hotar polisen genom att berätta att de vet var de och deras familjemedlemmar bor. Detta måste samhället reagera skarpt på. När en polis hotas, hotas rättsstaten. Polisen måste fredas. Angreppen på de vitala samhällsfunktionerna stannar dock inte vid vare sig socialtjänst eller polis. Hot mot vårdpersonal ökar, som jag sa i inledningen, på sjukhus i flera större städer runt om i . Enligt en undersökning som SVT har gjort är det inte bara i storstadsregionerna som hotfulla situationer ökar. Även på sjukhus i , , och , för att ta några exempel, ökar problemen. I vittnar en akutsjuksköterska om att det kan komma gäng om 50 personer, som kallar personalen för könsord och dödshotar dem. Hoten är så vanligt förekommande att personal inte ens alltid tar dem på allvar. Så långt har normaliseringen av hotfullt beteende gått på våra sjukhus. I berättar personalen på att de har hotats till livet i situationer som rör gängrelaterat våld. Problemen inträffar bland annat när anhöriga och vänner till den skadade samlas i väntrummen. Hot och våld inom vård och omsorg leder till psykiska, fysiska och ekonomiska konsekvenser för den drabbade, för arbetsplatsen och för hela samhället. Både vårdtagare och anställda kan uppleva oro för att utsättas för våld i vården. Det är både ett allvarligt vårdproblem och ett arbetsmiljöproblem. Vi ser – och det här är ett tecken på det – en våldsspiral som har tagit sig in på sjukhusen. Sammantaget bidrar allt detta till ett angrepp mot vitala samhällsfunktioner, något som verkar allvarligt nedbrytande på grundläggande normer i samhället. Kan inte ett socialtjänstkontor eller ett sjukhus vara fredat från angrepp finns det snart inga platser i samhället som är det. Det är extra allvarligt när angrepp drabbar dem som försöker rädda liv, en grundläggande uppgift för staten. När det gäller organiserade angrepp mot personer som är anställda inom vitala funktioner bör straffen skärpas, särskilt när angreppen är organiserade. Det behövs ett stärkt straffrättsligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal, det är utskottet överens om, men det behövs fler åtgärder. Därför är jag glad att kommer ställa sig bakom motion om att öka säkerheten på sjukhus och göra en översyn av vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att stärka tryggheten för patienter och personal och för att ge polisen förutsättningar att förhindra ordningsstörningar. Obehöriga som tar sig in på sjukhus och stör ordningen, hotar personal och försvårar vård måste lättare kunna avvisas från platsen. Jag står även bakom övriga reservationer som vi har medverkat till i detta betänkande, liksom tillkännagivandena. Det är en reservation som handlar om att polisen måste ha bättre kompetens att arbeta på nätet. Vi ser hur näthat sprider sig, och vi vet givetvis att många inte drar någon gräns mellan vad som sker på nätet och vad som sker i den fysiska verkligheten. Det är lika verkligt på nätet. Internet får inte vara ett laglöst land, och därför måste polisen ha bättre kompetens, vilket vi beskriver i reservation 2. För tids vinnande yrkar jag dock bifall endast till reservation 5, som redogjorde för i ett tidigare inlägg. 17 (S): debatterar vi alltså polisfrågorna. När jag kom in i 2010 och började jobba med polisfrågorna i justitieutskottet var frågan inte alls lika het som den är . Det är en väldigt stor skillnad. är ju de viktiga frågorna om kriminalitet och polisen några av de mest omdebatterade politiskt. ska förstås ha ett rättsväsen som fungerar på ett bra sätt. pratar vi om polisen, men vi ska komma ihåg att de förstärkningar som vi behöver göra gäller rättskedjans alla delar. I går kom som visade att utvecklingen vad gäller förtroendet för polisen nu har vänt med sjunkande siffror. Andelen som känner ett stort förtroende för polisen är , vilket är en ökning . Det känns bra, men vi behöver naturligtvis jobba med polisverksamheten så att ännu fler känner ett stort förtroende. är, om någon funderar på det, en oberoende opinions- och undersökningsorganisation vid som bland annat mäter svenskarnas attityder. När jag lyssnar på den här och många andra debatter är det lätt att konstatera att det fungerar så i politiken att några partier sitter vid regeringsmakten, och de kan som bekant växla. Då gör man vissa saker. Andra är i opposition och ifrågasätter eller bjuder över, precis som det ska vara. Särskilt klösigt blir det väl förstås ett valår. Jag kan konstatera, precis som moderaten förutsåg tidigare i debatten, att den nuvarande regeringen ihop med nu använder sin regeringsmakt för att göra den största satsningen på polisen som vi har sett i modern tid. Det såg vi inte med alliansregeringen. Trots det raljerade om detta tidigare, och det finns väl ingen anledning att gräva särskilt djupt i det. Man gör de prioriteringar man gör, och det har många anledningar. Vi får också komma ihåg att Alliansens budgetar styrde en bra bit in på den här mandatperioden, och då kunde vi inte se denna satsning på polisen. Hade vi upprätthållit den tidigare höga utbildningstakten när det gäller nya poliser hade vi kanske inte varit i det läge som vi är i just . Under alliansregeringen gjordes det en stor och viktig utbildningssatsning för att nå upp till 20 000 poliser. Sedan hände något, och långt färre poliser utbildades. Varför slog man av på utbildningstakten? Det tar ett gäng år att utbilda nya poliser, och därför har vi nu en eftersläpning. Att vi har ökat takten betyder dessvärre inte att vi är klara med det här , men om man krasst tittar på matematiken ser det nu ut så att vi och fram till nu har legat på ungefär samma nivå när det gäller antalet poliser. Det kommer att vara något lite högre när den här mandatperioden är slut än vad det var när den började. Befolkningen växer, och då blir det färre poliser per invånare. Det är förstås enkel matematik, och det gör vi någonting åt . Vi är överens om att göra det, och det tycker jag är en enorm styrka. Regeringen aviserar också att den noggrant ska följa utvecklingen för att polisen, liksom övriga rättsväsendet, ska få de bästa förutsättningarna framöver. Att människor ska vilja jobba inom som poliser eller som civilanställda är förstås avgörande för hur bra tryck vi kan få i verksamheten. För att hålla i det här framöver behöver vi veta att det finns ett strukturerat arbete. Det gör det, och det kräver en hel del av polisen. Det har gått sedan omorganisationen som vi gjorde trädde i kraft . Det var den största omorganisationen i en statlig myndighet på väldigt . Målet var att få en tydligare styrning, bättre förutsättningar, högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet och naturligtvis förbättrade resultat. Vi är alltså på gång. I går hade vi nationellt insynsråd med polisen, och då konstaterade den nye rikspolischefen att organisationen nästan är satt – vissa diffar finns fortfarande – och att han inte har för avsikt att ändra några större saker i den om det inte dyker upp något som faktiskt måste ändras. Om han ser de behoven har han i så fall möjlighet att göra detta. Det vi behöver göra är helt enkelt att bemanna organisationen så att vi får fler poliser som fyller ut kostymen. Regeringens mål är att ska ha 10 000 fler anställda 2024. Med lite plus och minus uppfattar jag att det är ungefär samma mål som vi har rakt över politiken. Det betyder att det ska vara 6 000 fler poliser än vad det är . På totalen vad gäller både poliser och civilanställda betyder det att kommer att behöva rekrytera 22 000 nya anställda. Om vi har en sådan tur att det sitter människor hemma, kanske unga på väg ut på arbetsmarknaden, och tittar på debatten och funderar på vad de ska ägna sin tid åt , om de vill vara säkra på att få ett bra jobb, skulle jag verkligen vilja göra reklam för att man söker sig till polisen. Jag uppfattar att själv verkligen har förstått allvaret i hur man måste arbeta med att vara en attraktiv arbetsgivare. Polisen gör, som jag sa tidigare, ett genomgripande arbete med sikte på just 2024. Man säger att det är genomförbart för myndigheten att växa, och det är främst lokalpolisområdena som behöver bemannas. Men vi fick också en hälsning i går på mötet i insynsrådet, nämligen att det är viktigt med politisk enighet och en politisk uthållighet för att arbetet ska fungera framöver. Det är en uppmaning som vi alla får ta till oss. Polisen gör alltså sin del av arbetet, och regeringen följer upp. Det betyder att regeringen också har möjlighet att korrigera olika saker efter behov. Jag vill också framföra att polisen inte verkar i ett vakuum. Polisen kan inte vara den myndighet som själv ska lösa uppkomna problem i samhället. Hur väl polisen lyckas, vilka förutsättningar polisen får för att göra det man ska göra är avhängigt av hur andra instanser klarar sina uppgifter. Klarar skolorna av att ge eleverna en så bra utbildning så att de får godkända betyg? Det bästa brottsförebyggande arbete vi känner till är att elever klarar sin skolgång. Klarar psykiatrin att ta hand om de människor som är i behov av vård, eller kommer polisen att behöva lägga sin tid på att möta människor som mår dåligt? Kommer kommunernas socialtjänster att vara tillräckligt bemannade för att ta emot orosanmälningar för unga som behöver stöd? Annars kommer polisen att behöva plocka upp dem. Därför vill jag, avslutningsvis, nämna att förutom den ekonomiska satsning vi gör på polisen lägger regeringen och också mycket pengar till kommuners, landstings och regioners välfärdsarbete – förutom att de verksamheterna också behöver växa helt enkelt för att polisen inte ska stå där ensam och lösa de problem som uppstår när samhället inte fungerar som det ska. 18 (L) replik: För ordningens skull vill jag yrka bifall till vår reservation 8 i betänkandet eftersom det blev otydligt från talarstolen. Jag har lyssnat noga på , och hon kommenterade över huvud taget inte frågan om att renodla polisens arbetsuppgifter. säger att har förstått allvaret och vidtar åtgärder. Frågan är om Socialdemokraterna och regeringen har förstått allvaret. Det har ni uppenbarligen inte gjort. Här pratar ni om fler platser på polisutbildningen när det finns hundratals tomma platser. Den här terminen är det 250 tomma platser. Ni säger inte så mycket om underbemanningen. Jo, ni säger att ni vill ha 10 000 fler polisanställda till 2024. Det är helt orealistiskt. Ingen jag känner tror på de siffrorna, inte ens lärosätena. Hur granskar man det uttalandet kopplat till er trovärdighet? ville ni lägga bara 100 miljoner till . Kan berätta för mig hur 100 miljoner, varav 75 miljoner skulle gå till polisen och 25 miljoner till åtgärder mot cabotageverksamhet, skulle bidra till att expandera med civila och poliser till 2024? Det är obegripligt. Men huvudfrågan är: Varför levererar ni inte det har beslutat om i fråga om att renodla polisens arbetsuppgifter, med tanke på den arbetsmiljö som de kvarvarande poliserna och de civila medarbetarna arbetar i? 19 (S) replik: frågar om renodlingen av polisens arbetsuppgifter. Det har vi diskuterat tidigare. Vi fick också i anförande veta något om de två stora sakerna som har lyfts bort från polisen, bland annat transport av personer, som har lyfts över till Kriminalvården, och att ta hand om djur, som har lyfts över till länsstyrelserna. pekade på hur svårt det är att lyfta bort stora sjok från polisen. Det ska absolut göras. Det betyder att de sakerna ska lyftas över till någon annan som ska bli ansvarig. vet, precis som jag, att detta har varit svårt och inte har mottagits särskilt väl av de myndigheter som ska ta över uppgifterna. Jag säger inte att detta inte ska göras, men jag säger också att sådana saker inte är gjorda i en handvändning. brukar det refereras till att en nedlagd utredning ska tas upp igen. Om jag har förstått rätt är det, förutom de saker vi har nämnt fanns med i det arbetet, fråga om att lyfta bort från polisen inspektioner av gruvhål och tivolin. Jag tror att jag är rätt underrättad på den punkten. Vi diskuterade frågan i går med på mötet i insynsrådet – med all respekt för att inte sitter med där. Då är det inte så konstigt att han inte vet. Det berättade för oss var att det just nu pågår en diskussion mellan polisen och regeringen om hur man ska gå vidare med dessa frågor. Jag känner mig trygg med att polisen och ministern även i fortsättningen kommer att ha dessa diskussioner om hur man ska renodla polisens verksamhet, vilket vi är överens om är viktigt, så att polisen kan ägna sig åt sin kärnverksamhet. 20 (L) replik: I det betänkande som ligger på vårt bord finns det senaste tillkännagivandet refererat om att regeringen ska återkomma med en ny utredning om att renodla polisens arbetsuppgifter eller att återuppta den gamla utredningen. Det handlar inte bara om gruvor, utan det handlar också om tillstånd och passfrågan. Men i direktivet stod det att man även kan ta upp andra exempel på renodling. Sedan får politiken göra en bedömning om det är rättssäkert och den bästa lösningen att ta bort en uppgift eller om den ska finnas kvar. Vad dina ministrar i regeringen gjorde var att aktivt fatta beslut om att lägga ned utredningen. I betänkandet när beslutet fattades står det tydligt refererat att regeringen inte har tagit några andra initiativ för att renodla polisens arbetsuppgifter. Jag menar att debatten inte hänger ihop. Man anser att polisen är underbemannad och underfinansierad samt att många lämnar polisyrket på grund av stress och press. Men uttrycket att göra polisyrket attraktivt handlar inte bara om lön, utan det handlar också om ledning, mandat, struktur och att få resurser ända ned till det lokala polisområdet. Det handlar även om att renodla polisens arbetsuppgifter. Det är därför Liberalerna är så engagerade i frågan, och det är därför vi är kritiska till hur Socialdemokraterna har hanterat frågan. 21 (S) replik: Då repeterar jag att jag är underrättad om att dialogen pågår, just för att få till en bra renodling av arbetsuppgifterna i fortsättningen. Jag uppfattade också att inte gärna ville problematisera att det kanske inte är så lätt som vi önskar att lyfta bort arbetsuppgifter från polisen till andra myndigheter. Det är naturligtvis något vi måste ta i beaktande. nämnde också i sitt första anförande vikten av att det blir fler poliser. Jag vill då ta tillfället i akt att fråga honom, eller någon annan, om varför ni slog av på utbildningstakten vad gäller utbildningen av nya poliser. 22 (M) replik: talades det återigen om satsningarna. Men låt oss nu vara ärliga och konstatera att satsningarna ni har pratat om så är ett uppdrag ni har gett till en annan regering än er egen. Det har varit skrivet långt fram . Under den här mandatperioden har polisen haft problem med ekonomin eftersom polisen har varit underfinansierad. Så ärliga kan vi väl vara. Ja, det var möte i insynsrådet i går, och jag tycker att rikspolischefen var tydlig. Ja, han anser, precis som för fram, att man måste se över polisens arbetsuppgifter. Det är inte rikspolischefens ansvar. Det är ansvar. Det är som äger regelverket. Det är dags att göra någonting. Rikspolischefen konstaterade också att vad gäller personalbemanningen kommer det att vara ett tufft år. Det var den information vi fick i går. Frågan har blivit het, sa . Ja, det är så det fungerar i politiken. När saker inte fungerar blir det hett. När saker fungerar blir det inte hett. Då är det ingen debatt. Då är folk nöjda. När Alliansen hade regeringsmakten var frågan inte het. är den het. Jo, det fungerar inte. Det räcker inte att som enda politik skylla på Alliansen och sedan hoppas på turen. Om vi har tur kommer vi att klara av att bemanna. Det räcker inte som politik. Man måste också ha en egen politik. Det vore bra om kunde berätta hur många poliser som har slutat sedan ni tog över regeringsmakten. Det är fortfarande ett faktum att det blev fler poliser under Alliansens tid, och enligt min uppfattning och enligt de siffror jag har från polisen har det blivit färre . Hur många har slutat? 23 (S) replik: Jag har inte den matematiken i huvudet. Däremot kan jag konstatera precis det jag sa i mitt anförande: Det har varit ungefär lika många poliser, plus minus några hundra, . Det som sa tidigare i sitt anförande, att det slutade lika många poliser av det här året som det förra, stämmer inte heller. Skillnaden är ytterst marginell, men faktum är att det är färre. Vi fick också veta att takten för hur många som slutar hos polisen slog av . Då vände trenden. Det är bra. Vi är helt överens om att vi behöver ha fler poliser. Det har vi diskuterat . Men som sagt: Om beräkningarna stämmer kommer vi att ha fler poliser när den här mandatperioden är slut än när den här mandatperioden började. För att den inte ska bli enbart retorisk ställer jag frågan till : Varför slog alliansregeringen av på utbildningstakten för poliser under sin regeringstid? 24 (M) replik: är ni där igen – den enda politik ni har är att skylla på Alliansen. Det tar att utbilda en polis. Ni har haft regeringsmakten . Polisutbildningen var dimensionerad efter 20 000 poliser, och det låg på den nivån då. Därefter, under er regeringstid, har det uppstått en kris när allt fler poliser har slutat. Då måste man snabbt justera detta. Det har ni väntat med . Ni har haft regeringsmakten . Det räcker inte längre att skylla på Alliansen. Ni måste göra någonting själva. kunde alltså konstatera att vi har färre poliser . Hon säger ”ungefär lika många”; hon vill inte ta ordet färre i sin mun. Men låt oss komma tillbaka till diskussionen om hur vi ska fylla utbildningsplatserna. Det räcker ju inte att vi har fler utbildningsplatser om vi inte har fler elever. Då räcker det inte med tur, enligt min uppfattning. Vi måste göra någon typ av satsningar. Vi måste göra arbetet attraktivt vad gäller lön och utrustning. Vi måste ta ett nytt grepp vad gäller utbildningen. Har ni socialdemokrater någon plan för hur ni ska göra polisyrket attraktivare? Jag har aldrig hört er prata om det. 25 (S) replik: Jag vet att gärna refererar till att vi har en poliskris och vill att vi ska ta det ordet i vår mun, så nu gjorde jag det. Om det nu är så att vi har en så kallad poliskris, då kan vi konstatera att den har uppkommit styre av Alliansen. Jag märker också att jag inte får något bra svar på varför man inte har sett till att utbilda fler poliser. Det kan ju inte vara så att man plötsligt kom på att man skulle ha det nu men inte 2014. Det sägs också att vi inte har några planer. Vi har precis presenterat de satsningar som vi vill göra. Ändå heter det att det att vi bara hoppas på turen. Det tycker jag är väldigt knepigt. När det gäller polisutbildningen har vi varit tydliga med att vi kommer att öppna två nya polisskolor i nya delar av landet. Vi vet ju att allt handlar om tillgång och efterfrågan. Ökar man då tillgången till utbildning tänker vi oss att fler kommer att söka. En annan sak som vi tror är viktig när det gäller polisutbildningen är att satsa på distansutbildningar av olika slag. Jag kommer från , en del av landet som verkligen lyfts av att det blivit möjligt att studera till polis i mitt län. Jag tror att vi behöver göra stora satsningar för att personer som inte vill flytta för att studera ska kunna bo kvar och göra ett jättebra jobb där de bor. En tredje sak som vi vill göra är att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning, som vi tror skulle attrahera fler sökande än dagens utbildning. 26 (SD) replik: Anförandet från , Socialdemokraterna och regeringen föranleder en hel del följdfrågor. Till att börja med fick vi höra ett regeringspartis företrädare tala om poliser i förhållande till befolkningen. När jag har tagit upp den frågan med har han förfäktat att den jämförelsen är helt irrelevant. Där kommer jag till en fråga . Men först har jag en fråga som gäller antalet polisutbildningsplatser. Vi får höra här att anledningen till att det ser ut som det gör är att Alliansen drog ned på utbildningsplatser . Då är min konkreta fråga: Hur såg Socialdemokraternas förslag ut gällande utbildningsplatser ? Vi kan ta det också , 2012 och 2013. Hur såg det ut? Föreslog ni att vi skulle utbilda fler poliser? Annars blir ju er kritik mot Alliansen helt irrelevant. Men det var i opposition. Vi kan fortsätta. Hur såg det ut när ni tillträdde som regering ? Hur många utbildningsplatser hade regeringen och Socialdemokraterna föreslagit då? Hur såg det ut och 2016? Det skulle jag vilja ha ett svar på för att kunna sätta det här i någon sorts rimlig relation till den kritik ni framför mot Alliansens regering. Också jag förhåller mig förvisso kritisk till den. Men vi har till skillnad från Socialdemokraterna haft en annan politik och en annan ambitionsnivå , då vi föreslog att man skulle utbilda 7 000 fler poliser. Svara gärna på hur det såg ut, år för år, 2010, ‑11, ‑12, ‑13, ‑14, ‑15 och ‑16. Hur många fler utbildningsplatser har regeringen föreslagit? Min andra fråga är: Kommer ni att ha en fortsatt utbildningstakt för poliser som förhåller sig till befolkningsutvecklingen i vårt land? 27 (S) replik: har rätt i att vi inte har haft ett avvikande förslag. Skälet till att jag ställer den här frågan till är naturligtvis att de kritiserar oss så hårt nu och vill föra fram att antalet poliser skulle vara enbart vårt fel. Jag vill nog säga att vi har ett gemensamt ansvar för det. Antalet poliser, som började tala om, är naturligtvis jätteviktigt. Men det handlar också om vad poliserna faktiskt gör. Det har vi inte talat så mycket om i den här debatten. Finns det tillräckligt med polisforskning i det här landet? Använder man de mest moderna metoderna? Det vill jag bara passa på att säga i det här replikskiftet. Det är lätt att vi fastnar i antalet poliser och även civilanställda. Det är inte alls ovidkommande; tvärtom är vi överens om att det behövs många. Men det är också oerhört viktigt vilka arbetsmetoder man jobbar med och vilka förutsättningar man har. i debatten talades det till exempel om it-brottslighet. Vi vet att övergrepp på barn är ett exempel på allvarlig brottslighet på nätet. Att man har tillräckligt god kompetens för att kunna jobba med detta är jätteviktigt, och då är väl inte antalet det viktiga utan just kompetensen. 28 (SD) replik: Tack för klargörandet att det finns en gemensam skuld i förhållande till förra mandatperioden och ! Om man har en utbildningstakt som sätter ett mål om ett antal poliser och sedan struntar i vad som händer med samhället i övrigt är det klart att man kommer att få problem.