prot · H50981 · 2018-03-08 00:00:00 — Vi har en skyldighet att säkerställa att skattebetalarnas pengar investeras i verksamhet som rör svensk välfärd och skola. Våra skattepengar ska komma svenska skolbarn och brukare inom äldreomsorgen till del, inte hamna i skatteparadis. är det enda landet i Europeiska unionen, och det enda landet i , som tillåter vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Det är en skam att detta inte har hanterats tidigare. Regeringen kommer att återkomma med förslag till , som innebär begränsningar av vinsterna i skolan och välfärden. Det är en skyldighet vi har gentemot våra medborgare. 89 (SD): Det stämmer inte. Hela förslaget syftar ytterst till att avskaffa valfriheten för den enskilde medborgaren till förmån för ett offentligt monopol. Det är en ideologiskt driven lagstiftning som jag ärligt talat inte trodde socialdemokratin var kapabel till. Frågan kvarstår: En kvarts miljon barn och ungdomar går i fristående grundskola eller gymnasieskola. Förskolan är inte inräknad. Varför ska de barnen och ungdomarna inte ha rätt att gå i den skola de har valt? 90 Statsrådet (S): Jag kan försäkra att denna regering alltid kommer att värna valfriheten och möjligheten för brukare att välja verksamhet. Däremot tillåter vi inte läckage från skolan och äldreomsorgen. Vad är det för fel på ett förslag som innebär att en större del av våra skattepengar ska investeras i undersköterskor? Vad är det för fel med ett förslag som innebär att vi tvingar aktörerna att se det värde som undersköterskorna har i svensk äldreomsorg? Det är en skyldighet vi har gentemot våra undersköterskor. 91 (M): Regeringen skär ned på gymnasiearbetets omfattning till hälften. Syftet med gymnasiearbetet är att ge elever i gymnasieskolan en möjlighet att knyta ihop sina studier och det de har lärt sig i flera olika ämnen och visa att de är redo att möta yrkesliv eller fortsatta studier. För att kunna göra det är det viktigt att få ordentligt med tid som krävs för att förbereda, genomföra och slutföra ett arbete. Annars blir gymnasiearbetet inte särskilt meningsfullt. Det är inte bara vi från moderat håll som är oroade utan även och säger att halveringen riskerar att göra att ämnet inte fyller sin funktion. Min fråga till utbildningsminister är: Varför försämrar regeringen gymnasieelevers förutsättningar att genomföra det så viktiga gymnasiearbetet genom att halvera ämnets omfattning? 92 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Regeringens bedömning är att detta inte är en försämring. Vi anser att detta på ett gott sätt motsvarar det arbete som ett bra specialarbete kan innebära, som eleverna i många fall får mer lärarledd tid. Det ger också utrymme till att återinföra estetiska ämnen för alla gymnasielever. Vi vet hur de estetiska ämnenas värde ser ut. Vi lever i en manlig värld och arbetsmarknad där din förmåga att beskriva och förklara ditt arbete är viktigare . Det ställs större krav på att förstå också komplexa sammanhang och uttrycka svårare saker. Det är precis de sakerna man övar och tränar i de estetiska ämnena. Därför har det varit viktigt för oss att återinföra estetiska ämnen på gymnasiet, och det ligger i det förslag som har gått vidare med. 93 (M): Det råder inget tvivel om att estetiska ämnen är betydelsefulla för bildning och lärande. I finns därför flera hundra timmar av dessa ämnen. och Alliansen införde exempelvis Skapande skola där man fokuserar mer på dessa ämnen. Men det var inte detta min fråga handlade om. Om ministern inte lyssnar på kanske han kan lyssna på , , Teknikföretagen eller . Jag ställer min fråga igen. 94 Utbildningsminister (MP): Den borgerliga regeringen valde att avskaffa de estetiska ämnena för alla gymnasielever. En mycket stor del av gymnasieleverna har inte längre ett estetiskt ämne, vilket försvårar deras möjligheter att vara bildade på det sätt som beskriver och förberedda på en arbetsmarknad där kraven är större än på att kunna beskriva sitt arbete och det man gör. Därför har vi lagt fram ett förslag som minskar omfattningen av ett specialarbete till det som bättre motsvarar verkligheten och återinför de estetiska ämnena. 95 (S): Jag vill ställa min fråga till civilministern. är det, som har nämnts, – . Det är inte vi firar utan som vi uppmärksammar. Det gäller bland annat hur ojämställt samhället är. Jag är undersköterska och personlig assistent. Över hälften av alla undersköterskor, vårdbiträden, barnskötare, lokalvårdare och personliga assistenter jobbar deltid. De flesta gör det inte frivilligt utan kanske för att arbetsgivaren bara erbjuder deltid eller för att arbetet helt enkelt är för tufft på grund av dålig arbetsmiljö eller underbemanning, kanske till fördel för att spara in pengar oavsett om det är statlig eller privat omsorg. Vad gör regeringen för att förbättra och tillföra mer resurser till omsorgen? Hur vill regeringen se till att välfärdens resurser verkligen kommer till användning och dit de behövs bland annat för min yrkesgrupp? 96 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Först och främst måste vi fortsätta att tillföra våra kommuner och landsting mer resurser. Det har varit helt rätt av regeringen att satsa på ökade statsbidrag till kommuner och landsting så att det finns ett utrymme att både anställa fler och förbättra villkoren för de anställda i sektor. Vi välkomnar överenskommelsen mellan parterna på den kommunala sektorn vad gäller rätten till heltid och förbättrade arbetsvillkor för dem som sliter inom välfärden. Vad gäller de fristående aktörer som tar del av skattemedel kommer vi som jag sa tidigare att återkomma med förslag som innebär att vi inför regelverk för att resurserna ska användas inom den verksamhet som de är avsedda för. Vi vill att våra skattepengar ska investeras i våra undersköterskor. Vi vill inte tillåta läckage från svensk äldreomsorg. Det kräver lite mer än vackra ord. Det kräver handling, regelverk och lagar. Det krävs att riksdag röstar rätt och tar fram en lagstiftning som innebär att våra undersköterskor prioriteras inom äldreomsorgen. 97 (KD): Min fråga är till infrastrukturministern. , som delvis ägs av staten, klipper ned koppartråden för tusentals människor på landsbygden. I vissa delar av finns det varken telefoni eller bredband. Det är en nedmontering på landsbygden. Nästa nedmontering är att vill slippa att ta ansvar för 2 av vårt lands vägnät. Jo, det är besparingskrav. Det är besparingskrav som drabbar våra boende kring vägarna. Hör inte infrastruktur, bredband, telefoni och vägar till det basala i ett land? Är inte alla människor lika mycket värda oavsett om de bor i staden eller på landsbygden? Signalen som hörs är tydlig, om inte telefontråden är klippt: Lämna landsbygden kvickt! får vi till och med sköta statens jobb med de stora vägarna. Min fråga är: Står ministern bakom besparingskrav? 98 Statsrådet (S): Jag vill verkligen tacka för att jag får chansen att korrigera det inslag som var på Aktuellt i går. självt har gjort det. Det var ett inslag där man hävdade att det fanns besparingsförslag som gjorde att överlämnade vägansvar till enskilda föreningar. Det är inte korrekt. har självt på sin hemsida publicerat en dementi för detta för att det är felaktigt. Det finns inga besparingskrav. Det är självklart att om man ska göra den typen av överlåtelser ska det ske i dialog med väghållarna så att man är överens om det. Är man inte överens kan man överklaga. Jag har noterat att har det varit tre överklaganden till regeringen i den frågan. Vi är en regering för hela landet. På samma sätt som civilministern tidigare redovisade hur vi flyttar ut statlig verksamhet ser vi till att vi bygger infrastruktur i hela landet och säkerställer att man ska få bredband i hela landet. Detta är en regering för hela landet. Tillståndsplikt för myggbekämpning vid nedre 99 (C): Min fråga är allmän och går därför till utbildningsminister . Den berör det viktiga beslutet om tillståndsplikten för att bekämpa myggorna i nedre . Återigen har regeringen fått avgörandet på sitt bord. Den osäkerhet, oro och förtvivlan som råder i avvaktan på beslut för alla de människor som bor i området är fruktansvärd och ohållbar. i har med landshövdingen i spetsen begärt att regeringen ska fatta ett positivt beslut och att det ska gälla . Min fråga är kort och gott: Hur tänker regeringen besluta? 100 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Jag förstår och vet att frågan är av yttersta allvar för dem som lever i området och är drabbade av myggplågan. Jag förstår också att lyfter upp frågan. Men det är min uppgift som ansvarig för att svara på de allmänpolitiska frågorna att förklara att när det handlar om prövning av ett förvaltningsbeslut ska beslut fattas efter en ordentlig prövning av de argument som myndigheter och andra kommit in med och därmed också och landshövdingen i . Sedan ska de redovisas för allmänheten och på det sätt som är brukligt. Jag kan alltså inte svara på frågan från talarstol. 101 (M): Jag har en fråga till infrastrukturministern. generaldirektör har tidigare varnat för att regeringens anslag till vägunderhåll är för låga och att det kommer att leda till sämre vägar på sina håll i landet. I går kunde vi i SVT höra att avsäger sig ansvaret för ett stort antal vägar runt om i landet som staten har tagit hand om. Enligt uppgift rör det sig om 2 . Det statliga vägnätet är på totalt . dementerar att det finns besparingskrav men säger att det har för lite pengar till vägunderhåll för att upprätthålla en fullgod vägstandard på hela nätet. Tycker statsrådet att det är rimligt att avsäger sig ansvaret, och förnekar han att det pågår ett projekt om att flytta ansvar från till andra? 102 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det visar på vådan av att skriva frågan innan man har hört svaren här. har dementerat detta. Det finns inga besparingsförslag på att göra en sådan omläggning. I de få fall man vill tvångsöverföra väghållningsansvaret kan det överklagas till regeringen. Då är det regeringen som avgör ett sådant ärende. Det har varit få sådana ärenden. Det finns en ambition om man överlämnar ansvaret. Det kan ske i ett sammanhang om man bygger en ny väg i stället där huvuddelen av trafiken går. Då gör man det i samdialog med den väghållare som tar över. Regeringen satsar på infrastruktur. Vi lägger 100 miljarder mer än vad alliansregeringen gjorde på infrastruktur. Vi satsar på både vägunderhåll och järnvägsunderhåll. Det är också det som gör att vi kommer att se stora satsningar i den nationella plan som regeringen presenterar . 103 (S): Enligt SCB jobbar nästan 60 000 personer som lastbilschaufförer. Denna yrkesgrupp har varit utsatt för osund konkurrens, i princip olaglig konkurrens, från både den svenska och den utländska åkerinäringen. Det kan i korta ordalag beskrivas som att man använder fattigdom i andra länder för att sänka lönerna här i . Det leder till att vi får mindre resurser för sjukvården, skolan och infrastrukturen. har regeringen fattat beslut om att skärpa beställaransvaret. Hur kommer det att hjälpa denna yrkesgrupp? 104 Statsrådet (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Det är precis som säger. Vi har sett en utveckling på arbetsmarknaden där man utnyttjar chaufförer från och dumpar sociala villkor. Det är inte acceptabelt. Det är ett av skälen till att vi redan tidigare gått fram med klampning av fordon som bryter mot kör- och vilotidsregler. Det har gjorts en kraftig höjning av sanktionsavgifter så att det inte ska bli lönsamt att utnyttja människor på det sättet. Det har dessutom införts krav på vinterdäck på både svenska tunga fordon och utländska, vilket innebär att vi jämnar ut konkurrensvillkoren. lägger vi fram ett förslag om beställaransvar som innebär att den som beställer transporter yrkesmässigt också har ett ansvar genom hela kedjan att se till att det är lagliga transporter. På det sättet lägger vi ett ansvar på stora svenska företag att säkerställa att den transporten de beställer inte gynnar en svart arbetsmarknad. Det kommer att bli ordning och reda. Det är uppskattat av både åkerinäringen och transportarbetarna, och det blir bättre ordning och reda i på våra vägar. 105 (M): För mig och är det viktigt att uppmuntra företagsamhet och att skapa goda förutsättningar för entreprenörer att bidra till samhällets utveckling. Inte minst gäller detta inom välfärdens område. Mångfald och konkurrens leder till att välfärden utvecklas, att kvaliteten höjs och att kostnader kan hållas nere som patienter, vårdtagare och omsorgstagare ges valfrihet. Tyvärr är den nuvarande regeringen av en annan uppfattning. Den för en politik som skapar osäkerhet om vilka långsiktiga förutsättningar som finns för att till exempel bedriva en förskola. Välfärdssektorn är kvinnligt dominerad, och när regeringen nu försämrar förutsättningarna för företagande inom sektorn ser vi tydligt i statistiken hur nyföretagandet och företagandet går ned. Den nuvarande regeringen säger sig vara en feministisk regering, men vi ser nu tydligt hur regeringens politik sätter käppar i hjulet för företagsamma kvinnor. Min fråga till är därför: Hur ser han på det faktum att regeringens politik leder till ett minskat kvinnligt företagande? 106 Utbildningsminister (MP): Att ha ordning och reda i välfärden, att säkra att skattepengar går till det de är avsedda för och, för den delen, att ha ordning och reda i upphandlingar så att vi säkrar att när vi använder våra gemensamma resurser till att köpa in tjänster eller varor leder det till att arbetstagare behandlas väl och att högt ställda miljökrav och andra krav åtföljs – det är feministisk politik. Vi vet att de som drabbas hårdast av orättvisor och av läckage från välfärdsverksamheter ofta är kvinnor. Låt oss återkomma till förskolan, som nämnde i sin fråga. Jag kan berätta att förskolan är en del av den svenska arbetsmarknaden där väldigt många kvinnor arbetar. Om pengar som är avsedda för att skapa kvalitet i förskolan, för att säkra att barngrupperna är tillräckligt små och för att förskollärarna och barnskötarna ska få tillräckligt betalt för sitt arbete i stället försvinner iväg i vinster eller, i värsta fall, till skatteparadis blir det inte bättre för kvinnor i . Det blir sämre för kvinnor i . Lagrådets kritik mot förslaget om vinstbegränsning i välfärden 107 (M): Jag har en fråga till utbildningsminister . presenterade Lagrådet sitt uttalande med anledning av förslaget om vinstförbud i välfärden. Kritiken är svidande. Lagförslaget anses stå i konflikt med både näringsfriheten och det kommunala självstyret. Förslaget bedöms dessutom missa målet om kvalitet i välfärden och resurser dit. Underlaget anses vara alltför undermåligt för att ens duga för beslut. Och kanske värst av allt: Regeringens förslag verkar helt sakna konsekvensanalys, bland annat för de 340 000 elever som går i en friskola. Andra företrädare på vänsterkanten har avfärdat Lagrådets kritik och häpnadsväckande nog sagt att de ändå tänker gå vidare med lagförslaget så som det ser ut. Jag har därför en fråga till statsrådet. Som utbildningsminister är du ytterst ansvarig för skolgången för dessa 340 000 elever. Anser du att det är rimligt att gå vidare med lagförslaget när Lagrådet konstaterar att konsekvenserna för alla dessa elever inte är analyserade och när förslaget de facto riskerar deras utbildning? 108 Utbildningsminister (MP): Det kan jag säga – elevernas utbildning blir inte bättre av att skattepengar som du och jag har lagt in i skolan försvinner någon annanstans. Den blir inte bättre av att deras lärare får lite mindre betalt än vad de annars skulle få, av att lärarkontinuiteten blir lite sämre, av att lärartätheten blir lite sämre och av att det inte finns resurser över när en elev behöver extra stöd. Det är verkligheten på en hel del skolor, och det är verkligheten i den statistik vi ser när vi studerar och jämför vinstdrivande friskolor med skolor i det offentliga. Jag tycker inte att det är acceptabelt. Jag tycker att de skattepengar som du och jag lägger in i skolan också ska komma fram till skolan. Vi ska säkra att man i det lagförslag som läggs på bord, och som är ansvarig för i regeringen, har begrundat synpunkterna väl, också de synpunkter som kommer från Lagrådet. Vi kommer att lägga fram ett lagförslag på bord, för det här är viktiga frågor som handlar om vart dina och mina skattepengar försvinner. I slutändan handlar det om kvaliteten i svensk skola och för de elever som säger sig värna. 109 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . En fungerande vård är en avgörande byggsten i vår välfärdsmodell. När vi är sjuka och behöver vården måste den fungera och vara tillgänglig; så enkelt är det. Jag vet att statsrådet och regeringen ser utmaningarna framåt och har annonserat stora satsningar på att minska köerna och öka tillgängligheten överallt. Men jag, liksom många stockholmare, känner stor oro för hur vår sjukvård här, i Alliansens , fungerar. Det är inställda operationer, stängda vårdplatser, överfulla akutmottagningar och en ansträngd personalsituation. Detta är resultatet av en privatiseringsidé och, såklart, av upphandlingskaoset med NKS, där miljarder går till vinster, konsulter och fördyrad drift och inte till vård och personal. Trots de bästa förutsättningarna i landet klarar vi inte att ge den bästa vården. Vad gör regeringen för att säkra en jämlik sjukvård för alla? 110 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag möter en mycket stor oro både hos stockholmare och på andra håll i landet där man har alldeles för långa köer . Det är därför regeringen har lagt om den politik som fördes och som medgav tydliga underinvesteringar i personal- och kompetensförsörjning inom vården. Denna politik har resulterat i att vi har de högsta sjukskrivningstalen i bland vårdens och omsorgens personal, och det är kvinnor. Därför gör vi nu de största satsningar på hälso- och sjukvården som har skett . Vi har lagt 13 miljarder i ökade anslag, och vi kommer att göra mer. När det gäller Nya i är det en helt exceptionell situation. Vi kommer att tillsätta en särskild utredning för att tillse att detta aldrig ska kunna ske i igen. 111 (S): införde Socialdemokraterna och det allmänna barnbidraget. Det har tjänat väl och utvecklats till att bli ett viktigt stöd för helt vanliga barnfamiljer i vårt land. Tyvärr har det stått stilla under . Den borgerliga regeringen höjde aldrig barnbidraget utan lät det halka efter. Men höjer vi äntligen barnbidraget – någonting som landets ca 1 ½ miljon barnhushåll kommer att känna av när nästa utbetalning görs. Det blir då mer per barn och månad. Det är jättebra, men jag hör att det kommer förslag om att avveckla eller behovspröva barnbidraget. Jag skulle därför vilja höra statsrådet syn på dessa utspel och på barnbidragets framtid. 112 Socialminister (S): Tack, , för inspelet och frågan! Det svenska barnbidraget, det svenska allmänna barnbidraget, är en grundpelare i hela den svenska modellen. Alla barn i ska, oaktat vilka föräldrar de bor hos, kunna känna att de blir satsade på som barn. Jag nödgas tyvärr konstatera att , under alliansregeringen, valde man att inte göra några satsningar på det generella barnbidraget. Vi vet att den satsning som vi nu gör med per barn och månad kommer att ha en mycket stor betydelse för de föräldrar som har barn hemma. Det gör skillnad. Dessa hundralappar, som man ibland kan höra att det talas raljant om i debatten, gör faktiskt skillnad för barnen. Det är viktigt att vi inkluderar alla som betalar till välfärden så att de får ta del av de satsningar som ska göras, inte minst på barn och familj. Frågestunden var härmed avslutad. § 7 (forts. från § 5) En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården (forts. SoU18) 113 (V): En ny beslutsprocess för den högspeciali-serade vården Vänner i kammaren! Alla tusentals som tittar på det här! Diskussionen om specialistvården har utvecklats till en allmän hälso- och sjukvårdsdebatt. Och jag är inte sen att dra mitt står till stacken i den, inledningsvis. I går var det nämligen stabsläge – igen – i , den här gången på i . Det är ett av många stabslägen vi har haft i regionen, i . Det handlar om personalbrist. Det är inte Löfven som styr i det här , utan det är faktiskt ni på högerkanten som har haft ansvar här, och det . Men om jag ska vara helt ärlig hoppas vi att det är sista matchen ni får göra . Det är också här, i , som ett antal personer har dött i cancerköerna. Det polisutreds just . Jag trodde inte att vi skulle prata om det . Men gjorde jag det inledningsvis. Och övergår jag till specialistsjukvården. Det är intressant att ojämlikheten i hälsa, såväl den geografiska och den klassmässiga som den könsmässiga, har fått fortgå och att ingen regering har tagit tag i det på riktigt. gjorde dock ni i högern det, när ni tillsatte en utredning av den högspecialiserade vården. Och det kan man väl säga var i tolv. Ni låter väldigt kompetenta när det gäller hälso- och sjukvården. Men när vi diskuterar de här frågorna har ni jämt med er lilla trollerilåda. Och ur den lilla, mycket marginella, trollerilådan lyfter ni upp kömiljarden. Jag vill bara säga en sak: , eller de på golvet gör inte vågen för den. Utredaren, , som är en superkompetent person, har jobbat extremt transparent med utredningen om specialistvården. Han har diskuterat förslaget med närmare 1 000 personer inom hälso- och sjukvården och hela sjukvårdssektorn, med patienter och så vidare. Det är en väldigt bra utredning. Jag, som aldrig har jobbat med hälso- och sjukvård på det här sättet, blev lite förvånad när jag såg att det har varit en väldigt marginell koncentration av specialistvården . Det är ganska illa. Sjukhusets volym spelar förstås stor roll för om läkaren är van vid att göra en viss typ av operationer. Det är ganska självklart. En ny beslutsprocess för den högspeciali-serade vården Vi kan titta på några siffror, exempelvis för treårsöverlevnad i avancerad äggstockscancer. Den har stigit från till , efter koncentrationen av operationer till Sahlgrenska. Det är glasklara siffror. Så här ska vi jobba. För patienternas skull behöver den högspecialiserade vården koncentreras. går det prestige i vilka som ska utföra operationer och så vidare. Det vet ni. Och prestige kan döda. Jag nämnde förut att inte lät operationer av cancersjuka ske på – kanske av prestigeskäl. anser att det är mycket bra att den specialiserade vården organiseras på en nationell nivå. Vi behöver en mer koncentrerad högspecialiserad vård, till färre sjukhus och till färre utförare. När man bygger upp högspecialiserad vård är man beroende av att ha ett team som jobbar tillsammans runt patienten. Det handlar om jämlik hälso- och sjukvård. Det är också kärnan i utredningen om den högspecialiserade vården fram till . Remissinstanserna är också extremt positiva till detta. SKL gjorde kanske inte riktigt vågen, men de andra gjorde det. Vi kan se att den specialiserade vården glider isär , och det drabbar patientsäkerheten. Allas fokus är på att det ska bli så bra som möjligt. Det ökar förutsättningarna för jämlik vård. Och den jämlika hälso- och sjukvårdsutvecklingen, både regionalt och klassmässigt, har länge varit Vänsterns huvudspår. När det gäller den regionala nivån föreslås att sjukvårdsregionerna själva ska besluta om koncentrationen av högspecialiserad vård inom den egna regionen. utredning föreslog i stället att vården skulle regleras på den regionala nivån också. Enligt det förslaget skulle samordna den högspecialiserade vården på regional nivå och lämna rekommendationer till landstingen om vad som skulle utföras regionalt. Det tyckte vi var en bra idé. Det skulle öka patientsäkerheten. Regeringen tyckte däremot att det skulle försvåra för samordning och så vidare, att man på något sätt skulle glömma bort den lokala förankringen och att det skulle kunna vara avgörande för legitimiteten i förslaget. Vi är ganska ensamma om vår uppfattning om att det ska regleras regionalt. Men utredningen står för något helt annat.