prot · H509118 · 2018-05-24 00:00:00 — bedömer man att den styrande effekten när det gäller dessa produkter kommer att kunna upprätthållas även om man beskattar volymen och inte nikotininnehållet. Det verkar ju smart att minimera administrationen, ha lätta och överskådliga regler och upprätthålla en god styrande effekt. Tycker inte också det? 119 (SD) replik: Kärnan i den här lagstiftningen är ändå hur mycket det ska kosta. Där utgår analysen från att det inte ska vara dyrare att bruka elektroniska cigaretter än att bruka vanliga cigaretter. Det finns ändå en sådan diskussion i propositionen. Då har man kommit fram till att vätska motsvarar 100 cigaretter. Det är ju en fullkomligt ovetenskaplig slutsats. Möjligen utgår den från marknadsföring hos vissa näringsidkare som säljer e-cigaretter och som vill att folk ska köpa dem. De har marknadsfört sig genom att säga att e-cigaretter är så extremt mycket billigare. Beskattning av elektro-niska cigaretter och vissa andra nikotin-haltiga produkter Men det finns igen undersökning som visar att detta stämmer. Tittar man på de produkter som säljs och hur konsumtionsmönstret ser ut i de undersökningar som branschorganisationerna har gjort visar det sig att detta är helt felaktigt. Det går inte att säga någonting om hur mycket motsvarar. Därför undrar jag: Hur har man kommit fram till att vätska motsvarar 100 vanliga tobakscigaretter? 120 (S) replik: Det är ju enligt uppgifter av återförsäljare som man har kommit fram till att motsvarar 100 cigaretter. Vi delar uppfattningen att priset inte bör vara högre för e-cigarretter än för vanliga cigaretter. Om skattesatsen hade varit i paritet med hur man beskattar tobaksrökning hade priset för varje förpackning ökat . Då hade e-cigaretter beskattats åtta gånger hårdare än det som är förslaget. Den beskattning som vi föreslår ligger rätt mycket lägre än beskattningen av tobaksrökning. Kinnunen anför också att av riksdagsgrupp har slutat röka tack vare e-cigaretter. Där är urvalet 40 medlemmar, och det kan knappast kallas vetenskapligt. Man ska vara försiktig med att kasta sten i det . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:UU18 2017/18:90 och redog. 2017/18NR1) 121 HANS (M): Ärade riksdagskollegor och framför allt ledamöter av den svenska delegationen till ! Låt mig ta tillfället i akt att som förste talare och svensk delegationsledare tacka för ert engagemang, för stor delaktighet och aktivt arbete med de nordiska frågorna . Vi tycker inte lika men som delegationsledare är jag stolt över hur vi alla tillsammans med våra politiska vänner i drivit frågor som är viktiga för var en av oss och dessutom med tydligt medborgarfokus och en vilja att nå nordisk nytta. Delegationen har inte många månader kvar i sin nuvarande utformning och inför ett stundade val känns det väldigt bra att rikta ett brett och varmt tack till alla av er. Jag vill också rikta ett särskilt varmt tack till de ledamöter som inte ställer upp för omval med viceordförande i spetsen. Som traditionen påbjuder hämtas ordföranden från oppositionssidan till den Nordiska rådsdelegationen medan regeringssidan har vice ordföranden. Jag hoppas därför att efter valet kunna överlämna till en ny ordförande som inte företräder Alliansen. Det är dags för en rödgrön ordförande. För mig är det naturligt att ta min utgångspunkt i ett försämrat säkerhetsläge i vårt närområde. De utmaningar som möter oss i Östersjö- och Arktisregionen behöver gemensamma lösningar. Detta har också avspeglat sig i de frågor som har behandlats i . Under temasessionen i debatterades många frågor kopplade till den ökande oron i omvärlden. Många menade att det var extra viktigt att lyfta fram nordiska värderingar i den oroliga tid som vi nu lever i, och jag delar verkligen den uppfattningen. Den aktuella debatten handlade om och där vi från min partigrupp lyfte att det är viktigt att inte bara se till problemen. Vi måste också se till vad som förenar oss. Tillsammans måste vi värna om en rättsbaserad värld, inte en värld uppdelad i intressesfärer. Vi måste också värna om frihandeln som skapar tillväxt och välfärd. Vi blir inte rika genom att bygga murar och vända oss inåt, vi blir rika av att bygga broar och samarbeta med varandra. Då som finns det all anledning att beklaga att frihandels- och investeringsavtalet mellan och EU, TTIP, inte nådde i mål. dåvarande nordiska samarbetsminister konstaterade under den aktuella debatten också att Natomedlemskap bidragit till förutsägbarhet i norr och skapat underlag för ett bredare samarbete också med . Den som kommer ihåg minisessionen i lär väl också dra sig till minnes det rätt omfattande meningsutbyte om just Nato som bland annat jag hade med ledare . I debatterades och behandlandes också en rad betänkanden. Bland annat den konservativa gruppens medlemsförslag om en granskning av Nord Stream 2. Det handlar om en viktig fråga för . behöver inte mer rysk gas utan mindre. Nord Stream 2 ökar beroendet av rysk gas helt emot principerna i EU:s energiunion om att minska beroendet av en leverantör. Att låta få ytterligare politiska påtryckningsmedel via tillgången till energi är direkt fel. Min partigrupps förslag gick ut på att de nordiska regeringarna kritiskt ska granska de planerade gasledningarna Nord Stream 2 ur miljö-, säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Tyvärr var bland annat Socialdemokraterna emot detta förslag. Det beklagar jag. Den vänstergröna gruppen med bland annat stöttade däremot vårt förslag. Det hedrar dem. Jag tycker också att den rödgröna regeringen har visat senfärdighet och saktfärdighet i denna fråga. står nu inför ett viktigt avgörande då Nord Stream ska prövas utifrån att ledningen också dras på deras territorialvatten. Tydligare hållning från exempelvis den och hade kunnat vara ett viktigt stöd för och en hjälp till i den situation som man nu befinner sig i. Ett 100-årsjubilerande tog emot vid höstsessionen och . är att gratulera till ett storståtligt firande . tas ju också detta vidare genom fokus på de 100-årsfiranden som 2018, alltså , sker i våra viktiga nordiska grannländer , och . De är förvisso inte delar av , men de är del av vår nordisk-baltiska värderingsgemenskap och historiska gemenskap. Gränshinderfrågorna belystes genom en temadebatt om som världens mest integrerade region med tillit som gemensam styrka och med gränshinder överst på dagordningen. Just tillit som en särskild fördel har lyfts fram inom det nordiska samarbetet. Vad är det som lägger fundament för framgång i ? För egen del tror jag att den tillit som har byggts upp över decennier och sekler är ett oerhört viktigt socialt kapital som inte får slösas bort. I inledningen av debatten om fredsförmedling under sessionen i talade fredspristagaren och tidigare presidenten . Jag tar med mig två delar av hans anförande och deltagande i debatten. Först och främst utmanade oss nordiska parlamentariker att försvara och marknadsföra de nordiska värdena. Själv menade han att han inte skulle ha nått så långt inom fredsförmedling utan dessa nordiska rötter och värderingar. Men framför allt sa att bör vara medlem av alla västliga demokratiska organisationer, och nämnde Nato. egna ord var: ”Man hör ibland sägas att Nato och västländerna hotar militärt, men jag måste påpeka för dem att detta inte stämmer, att Nato är en försvarsorganisation och den bästa fredsbevarande organisation som jag har arbetat med, och att försämringen av relationerna mellan väst och som delvis avspeglas i dessa frågor berodde på att mot alla principer för internationell lag och ordning angrep ett självständigt land, .” Detta sa alltså en tidigare socialdemokratisk finsk president. Låt detta ringa i allas våra öron! För oss som inte söker kriget utan vill säkra freden är fredspristagaren slutsatser av större tyngd än hemkokade svenska teorier. Ett av min grupps förslag var uppe för debatt och beslut i . hade vi i stora flyktingströmmar. Att de flyktingar och asylsökande som får uppehållstillstånd sedan också får jobb är oerhört viktigt. Vi vill bland annat att inleder ett informations- och förslagsutbyte när det gäller hur länderna hanterar flyktingar och invandrare på arbetsmarknaden. Vi vill också att resurser avsätts för forskning och analysarbete inom området om hur man får flyktingar att inträda på den nordiska arbetsmarknaden. beslutade att rekommendera att genomföra de av oss framlagda förslagen. Vi vill också se ett ökat nordiskt samarbete om totalförsvars‑, kris- och försörjningsplanering. De nordiska länderna delar inte bara historia utan också geografi. Vi har utarbetat goda samarbetsformer för försvar. Därför är det viktigt att de nordiska länderna stärker sina försvarssamarbeten sinsemellan samt ser över möjligheterna att fördjupa samarbetet om ländernas totalförsvar, beredskap och krisplanering. Vi vill också se ett förstärkt nordiskt samarbete om cyberförsvar och en nordisk samverkan kring digitalisering inom högre utbildning och forskning. Alla dessa förslag gör nordisk nytta. Glädjande är att dessa medlemsförslag har fått ett varmt mottagande över partigränserna. Arbetet i är inte bara sessioner. besökte vår partigrupp och för möten med bland andra försvarsminister , som uttryckte sin uppskattning över vår grupps arbete för att få till stånd ett samnordiskt avståndstagande från Nord Stream 2. En som också delade synen på Nord Stream 2 var utrikesminister , det vill säga återigen en socialdemokrat som delar min och syn på Nato. Jag har tidigare berört flyktingkrisen. Den kom också att påverka den fria rörligheten i . beslöt regeringen att förlänga gränskontroller vid inre gräns. Vi moderater anser att de fortsatt bör gälla. Här har regeringen ett stort ansvar att tillse att gränskontroller fortsätter. Tyvärr är det svårt att exakt veta vilken linje som Socialdemokraterna för: den partiledningen säger sig senast stå bakom eller den som torgförs av exempelvis SSU och S-kvinnorna. påverkas negativt av den kontroll som finns mot . Pendlare, andra resenärer och och gemensamma arbetsmarknad som skapats tack vare de goda förbindelserna påverkas av detta . Vi måste därför samarbeta med så att kontrollerna påverkar pendlare och andra resenärer så lite som det bara är möjligt. Kan man kanske ha en gemensam kontroll mellan och ? Man kan inte ha denna delning av ett och en arbetsmarknadsregion som finns mellan och , mellan och . Som ett led i ett fördjupat nordiskt samarbete om totalförsvar vill att möjligheten att samverka kring nyhetsbevakning på ryska beaktas. Vi vill också att fortsatt ska vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i samt att , med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget i och , tar fram en ny tydlig Arktisstrategi som tar fasta på regionens säkerhetspolitiska betydelse inklusive kampen om resurserna och en fungerande infrastruktur. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 under punkt 1. Jag vill upprepa mitt tack till den svenska delegationen för det gångna årets arbete. 122 (SD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande om det nordiska samarbetet. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 2. Liksom ordföranden vill jag börja med att tacka övriga i den svenska delegationen för ett gott och konstruktivt arbete under det år som varit. På vårt norra halvklot, i det nordligaste av , bildar de nordiska länderna en familj med djupa relationer och gemensamma referensramar. är i storleksordningen världens elfte största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner och vi deras. är den nordiska modellen, de gemensamma kulturyttringarna och det gränsöverskridande samarbetet. är den skandinaviska språkförståelsen och gemensamma värderingar kring välfärdsstaten och sociala skyddsnät. är gemensam historia och kulturarv men också pulserande gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner och ideellt idéutbyte . Det nordiska samarbetet har gått in i ett nytt skede. Inte sedan före EU-inträdet har intresset för det klättrat på agendan så som vi kan se . Vi har en nordisk samordnare i EU och en rykande färsk rapport om hur vi i ett tidigare skede bättre kan lösa gränshinder mellan våra länder, som vore till nytta för de nordiska medborgarna i arbetspendling och flyttkedjor. Regeringen skriver i sina inledande ord om de nordiska statsministrarnas vision att ska vara världens mest integrerade region. Det är en mycket positiv ansats som vi delar. Men vi pekar i vår följdmotion tydligt ut områden som man på allvar kan göra mer för att nå. Vidare omnämner man årets ordförandeskap i , Östersjöstaternas råd och , samarbetsorgan där vi ser nordisk nytta. Det är för övrigt välkommet att regeringen inför planeringen av ordförandeskapet i ministerrådet involverade den svenska delegationen i i diskussionerna. En nära dialog mellan regering och opposition och samarbetsministern och den parlamentariska delegationen är grundläggande för en parlamentarisk förankring och stabilitet. ser väldigt positivt på roll och samarbeten i omvärlden, inte minst det nordisk-baltiska samarbetet, som redan nämnts, mellan och de baltiska staterna. Genom svenskt samordningsansvar kan man inom N5-samarbetet ytterligare förstärka och öka närvaron i och samarbetet mellan och de baltiska staterna. Detta gäller särskilt mot bakgrund av den osäkerhet som präglar närområde. och de baltiska staternas nära relation kan och bör understrykas och utvecklas på flera plan. Låt mig nämna ett exempel. var jag hos Baltiska församlingens kultur- och utbildningsutskott. Jag var inbjuden i egenskap av vice ordförande i kultur- och utbildningsutskott för att presentera och diskutera hur den nordiska kulturfonden kom till. Man vill i de baltiska staterna nu skapa och etablera något liknande i form av en baltisk kulturfond. som vi landade i presenterades en undersökning som visade att av de baltiska medborgarna ville ha ett ökat samarbeta med och de nordiska länderna. Det bådar gott. En fundamental faktor för att de nordiska länderna över huvud taget är så nära sammanbundna är vår förmåga att kommunicera med varandra. Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera med varandra på de nordiska språken är en nyckelfaktor i den nordiska gemenskapen och det nordiska samarbetet. En stark språkförståelse fungerar som smörjmedel för vår gemensamma kommunikation och minskar transaktionskostnader inom handel, som den bidrar till arbetsmarknadernas integration och det kultur- och utbildningspolitiska samarbetet. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder, vilket är unikt. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. kan vi konstatera att den nordiska språkförståelsen befinner sig i ett skört läge, då den avtar bland yngre generationer. Särskilt går svenskans ställning i tillbaka. Vi ser det som principiellt viktigt att understryka alla de nordiska språkens unicitet och okränkbara värde, men vill verka för ökade insatser för att förstärka och förbättra den nordiska språkförståelsen redan från skolåldern genom insatser. Inom är skandinaviskan etablerad som arbetsspråk. ser betydelsen av att skandinaviskan har en stark ställning och fortsatt ska ha det, men menar att den uppgörelse som gjordes för att stärka finskans och isländskans ställning är viktig, inte minst symboliskt. Att sträva efter ett gemensamt arbetsspråk underlättar och har många fördelar. Förbättringar måste också göras för att finska och isländska språkets ställning ska kunna hanteras på liknande villkor, utan att det innebär ett närmande till engelskan som arbetsspråk. är – och utvecklas alltmer mot – en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, men regelverken är i mångt och mycket fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är dock ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet. avskrivs också ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. ser positivt på att samarbetsministrarna har fattat beslut om ett nytt mandat för och att det är på bordet, så att fler gränshinder kan behandlas och lösas . Men vi ser en generell problematik i att arbetet med att undanröja gränshinder alltför ofta börjar i fel ände – retroaktivt. Det är hög tid att vända på problematiken. Gränshinder måste börja lösas proaktivt. Därför har vi också ett skarpt yrkande i årets följdmotion om att utreda förutsättningarna för att inrätta och etablera ett nordiskt lagråd som gemensamt kan skanna inflödet av ny kommande lagstiftning och samordna oss, så att man slipper resa onödiga gränshinder som man sedan måste arbeta med att demontera. Det här är också ett förslag som framkommit i den rapport som lämnats i ministerrådet med förslag på hur man kan stärka det proaktiva gränshinderarbetet. Vi säger ja till nordisk integration och nej till EU:s federalism. är det val till . Vi menar att vi på allvar måste börja diskutera en omförhandling av EU-medlemskapet och hur ett långsiktigt svenskt utträde ur EU ska se ut. Vi vill att det ska följas av ett djupare, närmare och mer långsiktigt samarbete mellan de nordiska länderna – kulturellt, säkerhetspolitiskt, socialt och ekonomiskt. Vi lämnar inte bara något destruktivt bakom oss i ett sådant skede, utan vi utvecklar ett annat, mer konstruktivt samarbete på beprövad grund. sak är vår! 123 (C): Det nordiska samarbetet, regeringens skrivelse och den svenska delegationens berättelse behandlar vi bland annat i detta betänkande. kommer senare i debatten att ge en tydligare inblick i den svenska delegationens arbete utifrån mittengruppens perspektiv. För är det här tydligt. Vi är glada för en bred samsyn om vikten av nordiskt samarbete. , vår region, med välstånd, öppenhet, trygghet och samarbete, som utvecklats genom frihandel och slopade gränshinder, skulle vi kunna tala om som den liberala demokratins skyltfönster mot världen. Det är någonting som är värt att lyfta fram och påminna om. Inte minst i dessa tider är det viktigt att utveckla samordningen och ytterligare fördjupa vårt samarbete för att göra det tydligare, och då också, som vi pekar på, gentemot andra internationella organisationer. Det är också viktigt att vi förbättrar rörligheten mellan våra länder, vilken har varit en av framgångsfaktorerna. Det var tragiskt, fru talman, när id-kontroller återinfördes mellan nordiska länder, mellan och . Det var en sorgens dag för nordiskt samarbete. Må detta upphöra! säkerhet har tidigare berörts. Det här betänkandet lyfter inte fram de frågorna. Det lyfter inte fram Natodiskussionen och annat, eftersom det handlar om regeringens skrivelse, delegationens arbete och de motioner som föreligger. Om man läser betänkandet framgår det att de frågorna inte finns med i den här debatten. Därför väljer jag nu också att inte fokusera på dem, även om jag tycker att de är viktiga. Men betänkandet rör inte bara , utan också Arktis- och . Det är inte minst viktigt. Där, fru talman, finns det bara motioner, ingen redogörelse från regeringen. Jag hade kunnat läsa högt från debatten här i kammaren, men jag avstår. Då kritiserades alliansregeringen hårt från socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister, efter att inför ordförandeskapet i 2011 hade presenterat en strategi för den arktiska regionen, en strategi som var möjlig att följa upp. Till och med tittade på detta i två granskningar. , när under en regering med Socialdemokraterna och är ordförande på nytt, hänvisar man, fru talman, just till denna svenska strategi . Det är värt att notera. Likaså är det värt att notera att regeringen inte lämnat någon redogörelse om arbetet i och . Det kan man läsa tydligt i betänkandet från utrikesutskottet. Vi har från utrikesutskottet samlat påtalat i fyra betänkanden, /16 och 2016/17, att vi vill se en redogörelse för arbetet i . Då har vi, fru talman, ändå samlat oss till att inte kräva en separat årlig skrivelse, vilket socialdemokrater och vänsterpartister i opposition tydligt argumenterade för och drev att man skulle få. Vi har varit öppna för att detta ska kunna göras i samarbete och i den redogörelse som regeringen gör för arbetet i . Men av detta har vi inte sett något. Här finns det också skäl att på nytt understryka att gjorde en granskning av strategin och vårt arbete i och pekade på vikten av att prioritera öppna och tydliga mål som går att följa upp. Man underströk också vikten av att får regelbunden information, vilket redan krävt. Regeringen stod bakom detta, och regeringen har inte haft någon annan mening. Det finns anledning att understryka i den här debatten att regeringen måste säkerställa att vi får en redogörelse för Arktiska rådets arbete, men inte till utrikesutskottet utan till denna kammare, så att denna kammare har möjligheter att bedöma hur man har prioriterat och hur ansvaret har hanterats från regeringens sida i . Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3 under punkt 1. Jag står självklart också bakom reservationen om , som vi har all anledning att återkomma till senare i debatten. Vi väntar med den, fru talman. 124 (KD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande . I betänkandet behandlas regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2017 och svenska delegations verksamhetsberättelse, också den . Även motionsyrkanden från ledamöter som rör behandlas givetvis i detta betänkande. Jag kommer i detta anförande att fokusera på gränshinderarbetet, som motionerat om, och mer specifikt på relationen till vårt grannland , detta då utrikesutskottet fördjupat sig i denna via möten i och med journalister och akademiker som följer och forskar i våra länders relation. Det nordiska samarbetet är ett samarbete som vilar på en stark folklig förankring och på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt i en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat. Den nordiska välfärdsmodellen, att ingen ska hamna utanför samhällets skyddsnät, är något som många andra länder ser upp till och i viss mån tagit efter. Men det nordiska samarbetet måste ha ett reellt mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. Om vi inte lyckas med detta förlorar vår nordiska samverkan sin legitimitet. uppmanar därför regeringen att fortsätta att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och relevant som möjligt. Det bör även tas i beaktande att våra länder möts på långt fler internationella arenor än då samarbetet en gång initierades. Vi tror nämligen att vi skulle ha väldigt mycket mer att vinna på att bättre samordna oss i de olika internationella organ där vi verkar. Tillsammans är vi en stark både ekonomisk och politisk kraft, och vi borde kunna samordna oss betydligt bättre. Även om vi alla exempelvis inte är med i EU skulle vi kunna gå samman i den viktiga debatt som pågår om vad vi vill med framtid. Vi kristdemokrater vill se ett starkt och enat nordiskt samarbete där vi inte möts endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka. Vi måste våga släppa områden där vårt samarbete möjligen inte längre har lika stort mervärde. Budgetmässigt anser att vi att de viktiga diskussioner som förs inom det nordiska samarbetet skulle kunna föras på ett mer kostnadseffektivt sätt än . Vi måste klara av att förstärka områden där vi kan bli en bättre region tillsammans, förenkla för arbete och företagande, forskare och vårdtagare. Detta leder mig in på gränshinderarbetet. Till syvende och sist är det detta arbete som kommer att lägga grunden till hur framgångsrikt vårt nordiska samarbete kommer att bli.