prot · H509115 · 2018-05-21 00:00:00 — Några har en funktionsnedsättning som medför en sådan nedsättning av arbetsförmågan att det är rimligt att arbetsgivaren inte betalar hela kostnaden för arbetet. Där går staten in i form av lönebidrag. Lönebidragen har reformerats. Vi höjer taken för att säkerställa att också personer med lönebidrag ska kunna få kollektivavtalsenlig lön, precis som alla andra, men med bibehållen subventionsgrad för arbetsgivaren. Jag tror att det vore en farlig utveckling att gå på det som jag hör tala om i sin replik här, alltså att personer med funktionsnedsättning skulle jobba för lägre löner än andra. Det är ett samhälle som jag inte vill se. Bakgrunden till förslaget om flexjobb var tanken att det behövs mer flexibla och annorlunda lösningar på lönesubventionerna för att fler med funktionsnedsättningar ska komma i arbete. Det var lätt att tro det eftersom vi ser att vi har för få personer i arbete. Då är det rimligt att se över detta. Vi har gjort det. Dels har vi reformerat lönebidragen och höjt taket, dels har vi tillsatt en utredning för att se om vi behöver ytterligare en form av lönestöd. Utredningen kom fram till att det inte behövdes eftersom det man vill uppnå med flexjobb, särskilt om man utgår från den danska modellen, redan kan uppnås med de system vi har med lönebidrag. Men kunskapen om hur lönebidragen är konstruerade är väldigt låg på arbetsmarknaden, och man föreslår därför mer information om detta. Det man gärna vill fråga i den här diskussionen är: Tycker att vi bör införa ännu ett lönestöd till funktionshindrade? 33 (M): Låt oss först konstatera vad man skriver i artikeln i : ”har riktat hård kritik mot Arbetsförmedlingen, och andra myndigheter. Tiotusentals unga förtidspensioneras och tvingas sedan fortsätta leva på extremt låga inkomstnivåer livet ut. har förtidspensioneringarna av unga ökat.” Det är alltså detta som är verkligheten med den här regeringen. Jag tycker inte att jag möter någon ödmjuk attityd från statsrådet över det misslyckande som det innebär med varje unge människa som får förtidspension i stället för ett jobb att gå till, med en kaffekopp, arbetskamrater, glädje och gemenskap på en arbetsplats. Detta måste den nya regeringen prioritera. Det är jätteviktigt. Jag vill inte se denna bidragspolitik fortsätta, där man förtidspensionerar unga människor som har drömmar om ett jobb och om en inkomst som andra. Då kanske de till och med skulle ha råd att köpa en elcykel med regeringens subventioner i stället för att få i sjuk- och aktivitetsersättning. Klistra inte på mig uppfattningar som jag inte har! Jag säger inte att funktionsnedsatta ska ha lägre lön. Men jag sa att det tidigare på byggen fanns tjänster där man hade enklare arbetsuppgifter. Exakt hur systemen ska utformas, vilken subvention vi ska ha och hur det hela ska göras har jag inget svar på . Det får naturligtvis Alliansen och alliansregeringen ta tag i. Men vi måste bryta de senaste fem årens utveckling där antalet unga med förtidspensionering har ökat kraftigt. Det är inte acceptabelt, och vi måste få en bättre ordning. 34 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Alla som kan jobba ska jobba och få chansen att jobba. Där finns mer att göra. Även om det är allt fler med funktionsnedsättning som arbetar är jag långt ifrån nöjd. Jag kommer aldrig att vara nöjd så länge det finns unga människor som har arbetsförmåga men inte får chansen att använda den. Jag kommer aldrig att vara nöjd så länge det finns människor vars kompetens skyms av diskriminering eller andra fördomar bara på grund av att de har en funktionsnedsättning. Jag kommer heller aldrig att acceptera en ambitionsnivå där ambitionen är att man ska få en kaffekopp. Ambitionen är att man ska ha ett riktigt arbete och avtalsenlig lön. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:478 om kulturmomsen 35 Finansminister (S): har frågat kultur- och demokratiministern dels hur hon ser på uttalandet om att det bara finns en normalmoms, dels om hon avser att vidta åtgärder för att andra kulturområden ska återfå det som är att anse som ”normalmoms” på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Normalskattesatsen enligt den svenska momslagen är . Utöver det finns det två reducerade skattesatser. Inom kulturområdet gäller till exempel skattesatsen vid tillträde till vissa kulturella föreställningar. Det finns inte några planer på att förändra den reducerade skattesats som gäller inom kulturområdet. 36 (M): Låt mig inleda med att uttrycka min uppskattning över att det är just finansministern som är i kammaren . Det är inte alltid alldeles lätt att begripa hur arbetet i är fördelat. Mina kollegor i skatteutskottet har vid återkommande tillfällen interpellerat finansministern om biografmomsen, men då har interpellationen överlämnats till kulturministern. Den här gången blev det tvärtom, och det tackar jag för. Bakgrunden till min interpellation rör just biomomsen. Vi minns alla hur kultur- och demokratiministern här i kammaren utropade: äntligen ska filmen bli en del av den övriga kulturpolitiken! Beskedet klingade falskt redan innan klubban hade fallit eftersom man i samma svep chockhöjde momsen från . Plötsligt skulle inte filmen längre räknas till övrig kultur eller beskattas på samma sätt som till exempel böcker, musik eller scenkonst. Kritiken blev massiv. Jag tror att den hördes ända till . Det varnades för att detta kraftigt skulle drabba bionäringen i stort, och udden skulle särskilt riktas mot de små och medelstora biograferna runt om i . Med facit i hand vet vi att det var så det blev. Jag tror dessutom att många blev förvånade över att just Socialdemokraterna, som åtminstone historiskt sett har talat sig varma för både film och kultur, gick med på denna politik som så tydligt slår mot kultur i hela landet. Att politiska ledning ofta säger en sak och gör en annan har vi fått vänja oss vid. Det uppstod en oro blandad med förvirring när andra kulturpolitiska talesperson vid det filmpolitiska toppmötet i mötte momskritiken med att alla som hävdade att det var en lägre moms för kulturkonsumtion i hade fel. Det handlade om några enstaka undantag, och var filmen återställd till normal nivå. Av den anledningen uppstod en oro som handlar om andra delar av kulturmomsen. Jag ska inte be finansministern reda ut alla de olika budskap som kommer från . Jag tror att det är en uppgift som är både henne och mig övermäktig. Däremot tror jag att både finansministern och jag kan förstå vilka oerhörda konsekvenser det skulle bli för kulturkonsumtionen om regeringen skulle agera likadant på fler områden som man har gjort inom filmen. Finansministern säger i sitt svar att det inte finns några planer på att förändra den reducerade skattesatsen som gäller inom kulturområdet. Vän av ordning skulle naturligtvis kunna fundera över hur långt ett dagsläge sträcker sig, men jag väljer ändå att tolka hennes besked positivt. Min följdfråga blir då om inte finansministern kan tänka sig att återställa även biomomsen till , nu när vi ser hur fel det blev. 37 Finansminister (S): Jag tackar för den snälltolkningen. Det är ju så: Vi har inga sådana planer. Vi arbetar inte med någonting sådant på . Den höjda momsen på biografbesök var en del av en omläggning av filmpolitiken, och jag tror att kulturministern är bättre på att förklara bakgrunden till det. Men det är inte så att statens intäkter har ökat och att vi har använt de pengarna till något annat, utan det som staten får in på den ökade biomomsen går tillbaka till filmindustrin. Jag har en fråga till . Jag kan inte minnas att har en nedsatt biomoms i sin budgetmotion, utan står bakom denna omläggning. Det är möjligt att jag har fel. 38 (M): Det är bara att titta på den budgetmotion som började gälla . Där fanns det en skillnad mellan regeringens politik och och Alliansens politik. I regeringens budget var det en 25-procentig biomoms. I och Alliansens var det en 6-procentig biomoms. Det står där svart på vitt. Jag uppfattar det som att finansministern inte är beredd att sänka biografmomsen och jämställa biobesök med annan kulturkonsumtion. Det är både tråkigt och besvärande. Den oerhörda kritik som har framförts är ingenting som den politiska oppositionen har hittat på – tvärtom. Den är stark, högljudd och enig, även från dem som i övrigt kanske tycker att regeringen trots allt har gjort en del bra saker. Till och med har skrivit till regeringen och bett regeringen att tänka om här. Man pekar på att den höjda momsen har lett till ett inkomstbortfall i alla led hos de aktörer som verkar för svensk film. Det handlar inte om att det sitter några krösusar till biografägare som täljer guld med täljkniv. Det handlar om ren och skär överlevnad. Vi har redan kunnat se hur biografer på små orter får stänga. Den ekonomiska krisen för många av våra filmfestivaler är ett faktum. Det går helt enkelt inte längre ihop. Den som säger att detta inte betyder någonting vet faktiskt inte vad den talar om. Priset har betydelse. Inom kultursektorn vet vi att priselasticiteten är hög, det vill säga efterfrågan sjunker snabbare när priset ökar. Forskning visar att den för konsumtion av kulturtjänster ligger på ungefär 1,5. Det vill säga att för varje procent priset stiger väntas efterfrågan minska . Skulle regeringen agera på hela kulturområdet så som man har gjort inom filmen skulle det, enligt , leda till en bruttoeffekt på ca . Jag tror att både jag och finansministern inser vilka enorma konsekvenser det skulle få för kulturkonsumtionen och för kulturens möjlighet att överleva. Inför behandlingen av den nya filmpolitiken hörsammade de varningar som utfärdades, och i samband med beslutet riktade man som ett av flera tillkännagivanden det om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den lägre mervärdesskatten på biografbiljetter. har noll och intet hänt. Man hänvisar till att man ska utvärdera filmpolitiken när man anser att det finns någonting att utvärdera. Då kan jag berätta att det finns det. Fråga vem som helst som arbetar med film i ! Jag vet att finansministern gärna raljerar om moderata förslag om skattesänkningar, men detta är väl ändå en skattesänkning som till och med en socialdemokratisk finansminister kan tycka är god. Anser inte finansministern att tillkännagivandena ska följas? 39 Finansminister (S): Ja, det är helt korrekt att i sin budgetmotion föreslog en skattesats på . Men vad jag har förstått finns det i budgetmotionen eller i den som ni lade fram i inte ett ord om biomoms eller reducerad skattesats för biografer. Då måste man väl ändå tolka det som att står bakom den skattesats som vi har . Sedan gäller det antalet biografbesök. Jag är ekonom, så jag skulle inte tro att priset för att gå på bio inte påverkar antalet biobesök. Men det tycks också vara så att kvaliteten på filmerna – att det är bra filmer – är viktigt för antalet biobesök. Vi kan titta på statistiken. Det tycks som att antalet biografbesök inte har sjunkit direkt efter att man införde detta. var antalet biografbesök inte lika högt som 2016, då det var ovanligt högt. Det var däremot i nivå med och högre än 2013 och 2014. Däremot delar jag helt uppfattningen att det är oerhört viktigt att vi har biografer runt om i hela landet. Därför har regeringen satsat på ett extrastöd just till mindre biografer. Det är ett stöd som dessutom toppades i den vårproposition som vi lade fram för för . 40 (M): Jag konstaterar att finansministern inte med ett ord vill adressera det tillkännagivande som har riktat. Det är uppenbarligen inte intressant vilka beslut fattar eller vilka tillkännagivanden man gör, men det får väljarna ta ställning till i höstens val. Ja, finansministern har tittat på biografstatistiken. Har finansministern också rest runt i landet? Har hon träffat de biografägare som har fått stänga? Har hon träffat de biobesökare på små orter som tidigare hade biografen i byn men som får åka väldigt långt? Så ser det ut i Filmsverige, och så ser det ut med finansministerns och denna regerings politik. Sedan gäller det de pengar som skulle kompensera. Ja, det är fantastiskt vad pengar ska leda till mycket. Jag vet inte om finansministern har talat med kulturministern, men dessa pengar skulle bland annat kompensera för momsen. Sedan skulle de gå till teknikutveckling. De skulle gå till digitalisering. Dessutom är de förenade med krav på medfinansiering, vilket gör att det är mycket svårt att ta del av dessa pengar. Det är en sak att säga en sak. Det är en annan sak att göra det. Finansministern säger att det fortfarande produceras film och att det är viktigt vilken film som produceras. Ja, det är det. Det är därför pekar på att den höjda momsen har drabbat filmen i alla led. Det handlar inte bara om besökaren som kommer till luckan. Det här drabbar alla led. Det finns en kedjeeffekt i detta, och den är väldigt tydlig. Folk ska väl också ha råd att gå och titta på de filmer som görs. Jag vill vädja till finansministern att tänka om. Jag vill vädja till henne att följa tillkännagivanden, och jag vill vädja till henne att sätta igång utredningen om hur vi kan återställa filmmomsen till . 41 Finansminister (S): Ja, det var en vädjan från . Men han kanske skulle börja med att vädja i sitt eget parti, eftersom politiken vad gäller biomomsen är något som uppenbarligen står bakom. Man har ju inte lagt fram några andra förslag i , vare sig i den budgetmotion som man väckte eller i den budgetmotion som man väckte . Då är det svårt att tolka det på annat sätt än att står bakom den politik som råder . är naturligtvis hjärtligt välkommen att vädja till mig, men det kanske skulle vara effektivare att börja med att vädja i sitt eget parti. De är kanske benägna att lyssna. Jag är naturligtvis också benägen att lyssna på de problem som vi ser runt om i landet med små biografer. Det är precis därför som vi har gjort ett särskilt stöd till detta, och det är precis därför som vi har utökat det stödet. Det är viktigt att det inte bara finns tillgång till bra filmer utan också möjlighet att gå och titta på dem i närheten av där man bor, oavsett var någonstans i landet man bor. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:483 om utfasningsplan för miljöskadliga subventioner 42 Finansminister (S): har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat om hon avser att ta initiativ till en handlingsplan för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig först tydliggöra att jag delar syn att åtgärder mot miljöskadliga subventioner behöver vidtas, såväl internationellt som nationellt. Därför deltar aktivt bland annat i gruppen Friends of Fossil-Fuel Subsidy Reform, som verkar för att främja avvecklingen av fossilbränslesubventioner. På ett nationellt plan har på uppdrag av regeringen kartlagt potentiellt miljöskadliga subventioner. Rapporten analyseras nu inom . har också flera av exemplen som kategoriserar som miljöskadliga subventioner förändrats. Exempelvis har nedsättningen av koldioxidskatten tagits bort för uppvärmningsbränslen inom industrin och inom jord‑, skogs- och vattenbruk, regler för bilförmån har förändrats och en flygskatt införts. Till det bör läggas att i förhandlingarna om en översyn av EU ETS fick till stånd en förändring av EU ETS som lett till markant ökade priser på utsläppsrätter. Regeringens ambition är att miljöskatternas styrande effekt ska öka. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. är det viktigt att förstå att stöd på intäktssidan av statsbudgeten, så kallade skatteutgifter, inte nödvändigtvis är samma sak som miljöskadliga subventioner. Det är en balansgång mellan likvärdig hantering av alla sektorer och effektivitet i skattesystemet. Även en nedsatt skattenivå i kan vara högre än skattenivån i jämförbara länder. Vi måste också beakta kostnadsnivåer i andra länder för konkurrensutsatt verksamhet. Annars riskerar vi att produktion och därmed utsläpp inte minskar utan bara flyttar till andra länder och kanske till och med ökar. Detta uppmärksammar även i sin rapport när de skriver att en potentiellt miljöskadlig subvention även kan ha positiva effekter för miljön. Jag vill försäkra om att jag och regeringen tar frågan om miljöskadliga subventioner och vikten av effektiva och kraftfulla ekonomiska styrmedel inom klimat- och miljöområdet på stort allvar. 43 (V): Jag vill tacka finansministern för svaret på min interpellation. Jag tycker att det här är en viktig fråga. Nationalekonomer brukar ibland säga: ’t throw good money after bad – kasta inte bra pengar efter dåliga ändamål! Men det är väl precis vad vi gör i när vi subventionerar miljöfarlig verksamhet med , enligt senaste inventering. Det kan handla om stora skattenedsättningar för fordonsdiesel, att utrikesflyget inte betalar någon moms, att gruvindustrin är befriad från koldioxidskatt och att vi har delat ut gratis utsläppsrätter till stora industrier som redan gör vinst och som kanske inte behöver dessa gratis tilldelningar. Jag noterar att finansministern överlag är överens med mig om problembilden, alltså att vi inte ska subventionera miljöfarlig verksamhet. Det tycker jag är bra. Jag noterar också att på internationell nivå kanske är en av de absolut mest drivande krafterna för att miljöskadliga subventioner ska fasas ut. Jag kommer själv ihåg anförande vid klimattoppmötet i , där han tryckte väldigt hårt på att alla subventioner till fossila bränslen och liknande ska avskaffas. Jag vill också påminna finansministern om att har det som kallas för en färdplan för ett resurseffektivt , där man slår fast att medlemsländerna borde ha fasat ut sina miljöskadliga subventioner till . står vi här och nästan halva 2018 har gått, och jag ser fortfarande ingen tydlig plan för hur vi ska fasa ut dessa miljöskadliga subventioner. Jag undrar därför vad finansministern anser om den inventering som har gjort av de miljöskadliga subventionerna i . Kan finansministern vara lite mer konkret gällande hur hon ser på att vi skattevägen eller med ekonomiska medel subventionerar det som leder till ökade utsläpp? Själv kan jag se två konkreta exempel på att regeringen verkligen har agerat. Det ena är införandet av en flygskatt, vilket innebär att flyget får ta ett lite större ekonomiskt ansvar för sina utsläpp. Det andra är att regeringen nu utreder det så kallade reseavdraget, det avdrag som man kan göra om man reser till sitt arbete. Som vi vet görs dessa avdrag sannolikt till största delen här i , där det redan finns en fungerande kollektivtrafik. Vad anser finansministern till exempel om att resten av flygindustrin är väldigt subventionerad i så måtto att utrikesflyget inte betalar moms, att inrikesflyget betalar den lägsta momsen, att gruvindustrin är helt och hållet befriad från koldioxidskatt, att vi fortfarande delar ut gratis utsläppsrätter och att vi har stora subventioner till yrkesfisket till exempel i så måtto att man inte betalar någon skatt på det bränsle man använder? Vore det inte en bra idé att inte bara ha en kartläggning utan också en plan för hur vi ska fasa ut de här subventionerna, ? 44 Finansminister (S): tar upp en viktig fråga. Självklart är det så att vi ska gå igenom alla de skatteutgifter vi har och naturligtvis se över om de är väl avvägda eller inte. måste man ta hänsyn till att även om vi har nedsatta skatter inom en rad områden har vi ändå ofta högre skatter än i många andra länder. Även med den skatteutgift som är en miljöskadlig subvention, som påpekar, ligger den nedsatta skatten ändå ofta på en högre nivå än den rådande i andra länder. En uppenbar möjlig strategi skulle vara att ta ned alla skattesatser till dem på subventionsnivån. Den linjen vet jag att varken jag eller vill gå på, men det visar att den här frågan är ganska komplicerad och att man därför måste ta hänsyn till de konkurrensaspekter som finns. Ta till exempel jordbruksdieseln, som är nedsatt i men som ändå ligger högre än i andra länder där konkurrerar med livsmedel. Vi vill absolut inte ta bort den subventionen, eftersom det skulle leda till att svenska jordbruk läggs ned, att våra åkermarker växer igen till skogsmarker och att vi i stället skulle importera livsmedel från andra länder där man har lägre skatt på jordbruksdiesel. Det är någonting som jag är säker på att inte heller vill ska ske. Därför är det viktigt att man håller tungan rätt i mun när man arbetar med de här subventionerna, och det är därför som regeringen nu har vidtagit åtgärder. Vi kommer att fortsätta att analysera det här, men att ta bort allting – nej, det skulle få konsekvenser för konkurrenskraften som skulle kunna påverka utsläppen i negativ riktning. Om man skulle lägga ned verksamhet i skulle produktionen flytta till länder med mer utsläpp, och det vore inte önskvärt. 45 (V): Låt mig vara tydlig och säga att inte heller jag tror att vi över kan avskaffa alla så kallade miljöskadliga subventioner i . Jag vet inte ens om vi kan avskaffa dem under loppet av . Vissa av de här subventionerna finns ju där av ett skäl. Det kan vara regionalpolitiska skäl, till exempel att man måste ha en flygplats på en viss ort och att man behöver hjälp för att kunna ha den flygplatsen. Så kan det vara långt uppe i inre . Sedan har vi mängder med subventionerade flygplatser där det absolut inte finns något skäl till det. Jag tycker också att finansministern har en poäng i att vi alltid måste väga subventionerna mot nyttan som de kan ge. När det kommer till industrin är den internationella konkurrensen en sådan faktor som man måste väga in. Det jag saknar, , är dock mer av ett helhetsgrepp om den här frågan. Det är inte första gången gör den här inventeringen av de miljöskadliga subventionerna; den första inventeringen gjordes , och då stod jag och hade likartade debatter med dåvarande finansminister . Det är lite tråkigt, , för han sa ungefär samma sak som du säger till mig: att det är viktigt att kartlägga subventionerna och att det är viktigt att ha miljöstyrande skatter. Så sa faktiskt han också, men sedan hände det ingenting. har vi åtminstone fått en flygskatt, och regeringen ser över det så kallade reseavdraget. Det är två exempel på att man hanterar miljöskadliga subventioner, men det finns fortfarande otroligt mycket kvar att göra. Jag räknade upp en mängd områden som är kraftigt subventionerade av staten, vilket tyvärr leder till att utsläppen blir väldigt stora – jag talade om gruvindustrin, om flyget, om subventioner till fisket, om gratis tilldelning av utsläppsrätter och så vidare. Återigen, : Vore det inte bra att ta den kartläggning som har gjort, och senast den kartläggning som har gjort, och väga syftet, det vill säga det som är positivt med subventionerna, mot problemet, det vill säga de utsläpp dessa subventioner skapar – och sedan så långt som möjligt försöka fasa ut de miljöskadliga subventionerna? Annars förstår jag inte riktigt vitsen med att reser till klimattoppmötet i . Vi har även andra regeringsföreträdare som i olika internationella sammanhang pekar finger åt andra länder och säger att de ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner, medan vi inte ens har en plan för hur vi ska hantera våra. Var är planen, ? Var är utfasningsplanen? Det behövs en utfasningsplan där man säger: Det här kan vi fasa ut, och det här är de årtal när utfasningarna ska vara uppnådda. De här subventionerna är så pass viktiga för andra ändamål att de blir lite svårare att fasa ut. Det tycker jag vore det ärliga sättet att hantera subventionerna på, men det gör inte regeringen . Det tycker jag är olyckligt. 46 Finansminister (S): Jag blir lite besviken när menar att det inte är någon skillnad mellan mig och . Dessutom är det så att vi har samarbetat med om budgetar . Jag är väldigt stolt över vad vi tillsammans har åstadkommit på miljö- och klimatområdet .