prot · H509108 · 2018-05-03 00:00:00 — Man skulle ha varit bättre på att använda de stora framsteg som gjordes för att få ESS till och sett till att landade på ett bra sätt. De här miljöerna, som är så avgörande för att kunna ha en bra forskning i landet, handlar ju inte bara om att få infrastruktur på plats utan också om att kunna locka forskare till det här landet. Då måste man tänka på hur miljöerna ser ut också utanför forskningsmiljöerna. Man borde fokusera väldigt tydligt på kvalitet i utbildningen. I stället för att ta bort det utvärderingssystem som vi införde skulle man ha reformerat det men behållit kärnan i det, nämligen att göra det enkelt att jämföra utbildningar över landet så att studenterna ser vilken utbildning de bör välja. Man borde se över lärarutbildningen. Liberalerna tycker att man borde koncentrera framför allt ämneslärarutbildningen till färre högskolor. Man borde också generellt se över antagningen, studietakten och kvaliteten i lärarutbildningen i stället för att bara öka antalet platser, vilket riskerar att innebära att tempot och kvaliteten i utbildningen försämras. Man borde ha mer intresse, engagemang och nyfikenhet kring hur fortbildning och vidareutbildning kan bli en realitet. I när ekonomin ställs om allt snabbare och förväntningarna på att kunna fortbilda och vidareutbilda sig kommit att öka måste vi hitta flexibla och nyfikna lösningar, så att människor har chans att fortbilda sig, utbilda sig och vidareutbilda sig. Studiestöd, Högskolan och Forskning Man skulle sett till att det lönar sig att utbilda sig. I ett land där det inte lönar sig att plugga lite extra kommer färre att göra det, och då kommer välståndet att sjunka i en ekonomi som tävlar om kunskap. Den politik som regeringen har fört på skatteområdet har snarare inneburit att det lönar sig mindre att plugga. Vill man att fler ska använda lite mer av sin tid till att fördjupa och bredda sina kunskaper kan man inte straffbeskatta dem. Slutligen borde man funderat mer på hur man säkrar friheten och självständigheten på lärosätena. Detta är en fråga som jag tror kommer att bli extremt viktig framöver. Vi ser hur man runt om i världen försöker påverka akademi och forskare att tycka vissa saker och forska kring vissa saker, där akademin egentligen borde stå självständig och fri. Sådana saker borde regeringen ha gjort . Vi har sett väldigt lite av detta. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till följande reservationer: reservation 45 i betänkande UbU16 om att lyfta fram frågor om lärarutbildningen, reservation 8 i betänkande UbU11 om att förbättra förutsättningarna för utländska studenter att stanna i och bidra till vårt välstånd och reservation 1 i betänkande UbU17 om en ny inriktning för forskningspolitiken och ett bättre deltagande i EU-samarbetet. 11 (KD): Det finns mycket att ta upp i dagens debatt som berör studiestöd, högskola och forskning. Först några ord om studiestödet. Det är nog känt vid det här laget att vi kristdemokrater är för ett slopande av fribeloppet, det vill säga det tak som finns för hur mycket man får tjäna för att uppbära studiemedel. Vi vill också att det ska var möjligt att få studiemedel högre upp i åldrarna. Från och med det år man fyller 57 upphör möjligheten till såväl studielån som studiebidrag. Utgångspunkten bör i stället vara att högre utbildning ska vara tillgänglig för fler som har intresse av och förutsättningar för att bedriva studier på universitets- och högskolenivå och även att hänsyn tas till utbildningens längd. Med detta lämnar jag frågan om studiestödet, eftersom den debatterades så ingående här i kammaren, och går i stället in på frågan om att öka möjligheten för fler att disputera och nå en doktorsexamen. Det gällande systemet för antagning av doktorander motverkar ambitionen att få fler att disputera. har alla doktorander sin försörjning tryggad av den institution som antagit dem. De som antas är i regel sådana som har skrivit teoretiskt väl utvecklade magisteruppsatser och som passar in i institutionens befintliga projekt och teoribildning. Studiestöd, Högskolan och Forskning Övriga har inte den möjligheten, även om de har bra idéer och förutsättningar. Inte heller den som själv skulle kunna finansiera sina doktorandstudier kan bli antagen. Det betyder att en avhandling som under tidigare decennier, , kunde skrivas på deltid av en doktorand som redan blivit yrkesverksam numera inte kommer till stånd. Forskarsamhället går därmed miste om många intressanta avhandlingar, och lika många kvalificerade personer går miste om en chans att göra forskarkarriär. Detta skulle kunna ändras genom att kvalificerade sökande ges möjlighet att antas som doktorander under förutsättning att de själva svarar för sin försörjning. Så var det före mitten av , och så är det i till exempel . Om vi öppnar upp för fler att bli antagna kommer vi också att få fler bra avhandlingar och fler som går utanför det lokala etablissemangets teoribildning. Behovet av att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till information, inte minst på sociala medier, är stort. Enligt rapporten och internet anser en majoritet av ungdomar mellan att Facebook är en viktigare källa för information än traditionella medier. Vi lever i när begreppet alternativa fakta normaliserats i debatten, och då är ett ökat kritiskt förhållningssätt nödvändigt. Digitala medier används också alltmer i våra skolor, och därför är det viktigt att kunna hantera och kritiskt värdera källor i undervisning och lärande. Trots detta finns det brister i undervisningen i källkritik, vilket Skolinspektionen påpekat i sin granskning av 421 gymnasiearbeten. I it-uppföljning 2015 uppgav var femte gymnasielärare att de inte alls arbetar med att utveckla elevernas förmåga inom källkritik på internet. Mer än en tredjedel av alla lärare i gymnasieskolan har uttryckt att de har ett stort eller ganska stort behov av kompetensutveckling när det gäller källkritik på nätet. har lagt fram ett förslag om att medie- och informationskunnighet borde införas i examinationskraven på lärarutbildningen. Experter har efterfrågat det länge men ändå saknar många lärarutbildningar fortfarande adekvat utbildning i digital källkritik. När gjorde en undersökning av lärarutbildningen konstaterades mycket stora skillnader mellan lärosätena i fråga om inslagen av och medvetenheten om medie- och informationskunnighet. Endast 3 av 24 lärosäten hade lokala examinationsmål som innefattade digital källkritik. Dagens lärarstudenter får således inte likvärdiga förutsättningar för att kunna lära ut digital källkritik. Om vi ska ha en likvärdig skola måste man koordinera fortbildningsinsatser på detta område för lärare så att det inte blir upp till varje skola att satsa på detta. Vi kristdemokrater har motionerat om det. En av de största utmaningar vi har just nu är att möta den stora lärarbristen med kloka förslag. är uppfinningsrikedomen stor genom att pensionerade lärare får jobba kvar, att lärarstudenter får lön de studerar om de också arbetar med mera. Studiestöd, Högskolan och Forskning vill också skapa fler snabbare vägar in i läraryrket för lämpliga personer som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap. är det möjligt att nå en lärarexamen genom en kompletterande pedagogisk utbildning på 90 högskolepoäng. Vi menar att det är nödvändigt att förkorta den kompletterande pedagogiska utbildningen till enbart 60 högskolepoäng, vilket motsvarar heltidsstudier. Praktiken kan ingå om man arbetar . Detta ska vara för personer med tidigare erhållna ämneskunskaper och gälla fler ämnen än . Man kan på detta sätt snabbare få en lärarexamen. Vi anser att fler bör kunna komma i fråga för en sådan kompletterande utbildning. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 42 i UbU16 och reservationerna 1 och 9 i UbU17. 12 (S): Hela livet, hela landet, hela världen. Den devisen kan utgöra utgångspunkt för att beskriva regeringens politik för högre utbildning och forskning. Det livslånga lärandet är viktigare . Den högre utbildningen har en central roll för att möta arbetsmarknadens kompetensbehov nu och . Vi vet att fler måste kunna få möjligheten att omskola sig eller fylla på sin kompetens när jobben förändras. Det ställer krav på att våra lärosäten utformar sin utbildning så att den kan möta en föränderlig arbetsmarknad. Den högre utbildningen och forskningen är nödvändig för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling och ökad jämlikhet. Inte minst höjer det bildningsnivån i vårt samhälle och är på så sätt ett värn för vår demokrati. Det behövs sannerligen i dessa tider av fake news och alternative facts. Detta förutsätter att vi har universitet och högskolor i hela . Därför har tidigare socialdemokratiska regeringars vägval att bygga ut den högre utbildningen med nya lärosäten varit strategiskt viktiga beslut. Ofta mötte det motstånd från , eller som det hette då, som lite föraktfullt kallade dem för bygdehögskolor. I regeringens satsning är två prioriteringar särskilt viktiga: fler högskoleplatser och stärkt kvalitet. När vi ser att det finns en stor lärarbrist och en kompetensbrist motsvarande 100 000 jobb i näringslivet är det viktigt att bygga ut högskolan. Därför är det bra att regeringen investerar i fler högskoleplatser, särskilt på samhällsviktiga utbildningar till lärare, ingenjörer, specialistsjuksköterskor och läkare. För att stärka kvaliteten investerar regeringen 250 miljoner för att stärka kvaliteten inom humsamområdet, där bland annat lärarutbildningen ingår. Med lärosäten i hela möjliggör vi högskolestudier för många. Det tar bort onödiga hinder till den högre utbildningen och tjänar fortfarande väl. Det står i bjärt kontrast till exempelvis Liberalerna som vill koncentrera ämneslärarutbildningen till sex stora universitet. Det är viktigt med en ökad internationalisering eftersom vi lever i en global värld. Därför är det viktigt att våra lärosäten ser internationaliseringens möjligheter, dels genom ett utvecklat samarbete med andra lärosäten i och länder utanför EU, dels genom att ett globalt perspektiv får prägla utbildningen. Går man en utbildning i ska man få ett globalt perspektiv i sin utbildning. Studiestöd, Högskolan och Forskning Vi behandlar i denna diskussion tre olika betänkanden med totalt ca 440 olika yrkanden. Nästan alla avstyrks av utbildningsutskottet, antingen för att de krockar med regeringens politik, för att frågan redan är åtgärdad, för att beredning pågår eller för att åtgärder planeras. Det finns dock ett yrkande som ett enigt utskott står bakom och som har nämnts tidigare. I ett tillkännagivande vill utskottet att regeringen ser över om det behövs ett system som möjliggör en mer samlad och oberoende analys av resultat och effekter av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Sådana särskilda system finns i många andra länder. Det är bra att regeringen får i uppdrag att se över om även behöver ett sådant. Vi ska ha höga ambitioner för den högre utbildningen och forskningen. I linje med detta presenterade regeringen i forskningspropositionen ett förslag till ny målformulering: ”ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt.” upprepar de borgerliga partierna i två gemensamma reservationer sina förslag till målformulering. Men ställde sig sig bakom regeringens förslag till mål och delmål. och högskolor måste ges goda förutsättningar att bedriva en långsiktig verksamhet. Därför pågår just nu en utredning om styrning och resurstilldelning. Jag ser fram mot utredningens förslag, och vi ska inte föregripa dess arbete. Jag hoppas att denna utredning kan leda till att vi når en politisk överenskommelse som ytterligare stärker kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. För att stärka det livslånga lärandet är det viktigt att alla som studerar har goda ekonomiska villkor för att bedriva sina studier. Studiemedlet behöver förändras i takt med samhällets utveckling. Vi socialdemokrater kommer att fortsätta att arbeta för att förbättra möjligheterna för alla att studera, oavsett bakgrund eller tjocklek på plånboken. Därför är det glädjande att regeringen nu satsar ytterligare resurser för att förbättra studiestödet och studiemedlen. Det blir helt enkelt mer pengar till studerande; det är första gången det som bidragsdelen höjs. Studiebidraget höjs med per studiemånad. Satsningen gör att fördelningen mellan lån och bidrag blir jämnare. Studenterna får mer pengar utan att deras studieskulder ökar. Även studiebidraget inom studiehjälpen, som lämnas främst till elever i gymnasieskolan, höjs med . Även regeringens satsning på ett studiestartsstöd är mycket välkommen. Det är ett bidrag som ger arbetslösa med kort utbildning en möjlighet att få komma in i studier och få jobb. Jag vill också nämna att regeringen nu möjliggör för studerande att vid särskilda skäl vara deltidssjukskrivna med heltidsersättning inom studiemedelsystemet. Regeringen har därtill tillsatt en utredning som ska föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier. Detta är bra. Studiestöd, Högskolan och Forskning Politik spelar roll. Vem som styr påverkar vardagen för alla som behöver fylla på med kunskap och skaffa sig en utbildning. Samtliga borgerliga partier och säger nej till studiestartsstödet. säger också nej till att höja bidragsdelen i studiemedlen. Liberalerna och anser visserligen att studiemedlen behöver höjas men föreslår att höjningen sker på lånedelen. Det betyder i klartext att studenternas låneskuld ökar. Detta visar att det spelar roll vilken regering vi har. Det är ett viktigt budskap till alla som studerar eller som vill börja studera att vi har en regering som vill ge de studerande bättre villkor. I den forskningsproposition som presenterades gav regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus –2020. Detta gäller fortfarande. I enlighet med propositionen ökas anslaget till forskning med nästan . I forskningspropositionen betonas vikten av ökad samverkan mellan akademin, näringslivet, den offentliga sektorn och det omgivande samhället. Den pågående Styr- och resursutredningen kommer att lämna viktiga förslag om hur denna samverkan ytterligare kan stärkas. Det är viktigt att stärka forskares arbetsvillkor och karriärvägar. Detta är något som regeringen prioriterar. Bland annat har utbildningsbidraget tagits bort, så nu kan doktorander vara anställda från dag ett. Även meriteringsförordningen har ändrats så att en biträdande lektor nu har rätt att prövas för en tillsvidareanställning som lektor. Över huvud taget är det viktigt att fokusera på att minska den stora andelen visstidsanställda vid våra lärosäten. Den var 2016. Det är angeläget att forskningen möter stora globala och nationella samhällsutmaningar. Forskningspropositionen angav fem sådana: klimatutmaningen, digitaliseringen, hälsa och livsvetenskap, att skapa ett hållbart samhällsbyggande och att höja kvaliteten i den svenska skolan. I enlighet med forskningspropositionen genomförs nu sex tioåriga nationella forskningsprogram samt Testbädd – en kraftsamling för innovation. Genom dessa satsningar kan vi prioritera den utmaningsdrivna forskningen. Jag yrkar bifall till utskottets samtliga förslag, som vi nu diskuterar, och avslag på alla reservationer. 13 (M) replik: Tack, , för inlägget! Låt mig inleda med en kort passus om studiestartsstödet, som kritiserade oppositionspartierna för att motsätta sig. Studiestartsstödet skulle ge 20 000 individer möjlighet att börja studera, men i realiteten har det blivit en tummetott. har regeringen begärt att få ytterligare 50 miljoner av , inte för att stärka studiestartsstödet utan för att kunna marknadsföra det och försöka locka fler till det. Det är få människor som vill använda sig av detta stöd, trots att det är oerhört generöst. Jag tycker nog att man får konstatera att det var en misslyckad reform som regeringen borde rulla tillbaka för att i stället fokusera på mer träffsäkra insatser för att locka grupper långt bort att börja studera. Studiestöd, Högskolan och Forskning Men låt oss återgå till en avsevärt större och viktigare diskussion, nämligen den lärarutbildning som vi står med . Lärarutbildningen kantas av avhopp och har alldeles för låg status. Efter att den nya lärarutbildningen infördes under alliansåren ökade söktrycket, och vi hade ett ganska bra tryck på lärarutbildningen . Men minskar söktrycket igen, och vi ser att det är allt färre som är intresserade av att studera till lärare, tvärtemot vad regeringen har lovat. Vi kan konstatera att tvingas skriva upp prognoserna för hur stor lärarbristen blir; den blir faktiskt större och större som regeringen sitter vid makten. Det som möjligtvis är ljusglimten i det hela är det av Alliansen införda KPU, det vill säga kompletterande pedagogisk utbildning, där trycket är högt. En tredjedel av de ämneslärare som utexamineras kommer via KPU, och ett sätt att avhjälpa lärarbristen och lägga stor energi på det är att korta ned KPU till 60 poäng, så som redogjorde för. Varför skulle inte detta vara en framkomlig väg för att se till att vi snabbt utbildar fler lärare med god kvalitet på en utbildning som dessutom är uppskattad och populär? 14 (S) replik: Tack för frågan! Det är framför allt lärarutbildningen som fokuserar på, men jag kan kommentera studiestartsstödet först. Det är klart att jag också känner mig besviken över att alltför få tar denna möjlighet. Det är en viktig signal för regeringen för att få fler att börja arbeta. När vi ser den kompetensbrist som finns och att företag skriker efter arbetare och inte hittar rätt kompetens är det viktigt att få alla i arbete. Jag tycker att ambitionen är jättegod och bra, och jag vill inte ge upp den. Det är bra att vi satsar pengar på att marknadsföra och försöka få folk att förstå att detta är ett bra sätt att komma i studier och arbete . Lärarutbildningen är oerhört viktig. Vi vet alla vilken brist på lärare som vi har. Därför är den signal som regeringen har skickat genom att öka antalet platser viktig, och den visar på ambitionen. Söktrycket ökade men har minskat . Detta tycker jag är bekymmersamt, och här måste vi göra mer för att marknadsföra yrket på rätt sätt så att fler söker. Det kan vara så att det finns många lediga jobb, och söktrycket brukar gå ned när det finns möjlighet att söka jobb på andra ställen. Men detta är viktigt. Sedan måste vi satsa på KPU och Teach for . Jag tycker att det som vi talade om – den så kallade Dalamodellen där man kan arbeta som man går i skolan och läser – är en intressant väg. Vi får hjälpas åt mellan partierna för att få fler att vilja bli lärare. Jag tycker inte att ambitionen är fel. Signalen är riktig: Vi behöver fler lärare. 15 (M) replik: Ambitioner i all ära. Men det måste faktiskt också till riktig politik för att göra skillnad. Politik är inte bara att vilja. Det är faktiskt också att agera. Studiestöd, Högskolan och Forskning Jag noterar att duckar när det gäller min fråga om att korta KPU:n. Det kan bero på att det också var ett vallöfte från Socialdemokraterna inför valet att göra det. Men det är uppenbarligen någonting som man har backat från eller misslyckats med att göra. Att utöka antalet platser på lärarutbildningen är inte en framkomlig väg. Det konstaterar regeringens egna expertmyndigheter som konstaterar att det bara leder till att man tar in studenter med ännu lägre kvalifikationer från start, vilket sänker kvaliteten. Dessa studenter klarar sig dessutom inte igenom utbildningen utan hoppar av. Vi får alltså en förtunnad lärarutbildning med lägre tempo men med exakt lika många som kommer ut ur den. Det är ett misslyckande. En politik som fokuserar på kvaliteten behöver komma till. Att korta KPU:n och att möjliggöra KPU på fler lärarutbildningar skulle vara en väg att gå och att faktiskt fokusera på det som fungerar och effektivisera det. Att se till att utbildningen i sig också blir mer attraktiv är oerhört viktigt. Det är därför som Alliansen har lagt fram förslag om att se till att både kompetens om NPF och mer ledarskapskompetens kommer in på lärarutbildningen. Det gör vi inte för att vi tycker att det är roligt och viktigt och för att vi tror att det är någonting som skulle locka fler att studera där, utan för att det är just det som nyutexaminerade lärare vittnar om att de saknar kompetens inom. Vi är också övertygade om att vi måste ställa högre krav vid antagning till lärarutbildningen om vi ska lyckas attrahera elever genom att faktiskt också höja statusen, inte bara på yrket utan också på utbildningen. Förslag ligger på bordet om man vill agera och inte bara ha ambitioner. Socialdemokraterna har varit duktiga på att sno förslag från andra partier, och det kan de gärna få fortsätta att göra. Avslutningsvis ska jag korrigera mina yrkanden i talarstolen. Jag yrkar självfallet bifall till reservationerna 1 och 10 under punkt 9 i UbU17. Jag yrkar även bifall till reservationerna 1 och 2 i UbU16. 16 (S) replik: Vi ser olika på detta med lärarutbildning och antal platser. Vilket scenario ska vi skicka? Ska vi säga att vi ska minska antalet platser och möjligheter för att bli lärare? Nej, det tror jag inte på. Ska vi ha kvar nivån som eller tidigare? Nej, det tror jag inte heller på. Jag tror att det är jätteviktigt att vi säger att vi behöver fler lärare och ger möjligheter till det. Det handlar inte bara om att säga att vi ska ha fler platser; det är en viktig signal. Vi behöver också stärka läraryrket. Jag är glad över att vi nu har höjt lärarlönerna rejält; det är en viktig signal. Vi arbetar för bättre arbetsvillkor, bättre arbetsmiljö och minskad administration. Det är oerhört viktigt. Där tror jag att vi tänker ganska lika. Det är också mycket viktigt med professionsprogram. Jag tror att det är en oerhört betydelsefull åtgärd för att öka attraktiviteten, så att de som går lärarutbildningen vet att de kan fortsätta och kan ha en progression i sitt yrke. Jag tror att man måste göra flera saker . Jag är glad över att regeringen satsar mer pengar på lärarutbildningen. Även om vi inte fyller alla platser är det en viktig signal, och detta ska vi hålla fast vid. Och vi ska jobba med andra saker också för att öka attraktiviteten och få fler att söka. Studiestöd, Högskolan och Forskning Det blir säkert diskussion om KPU framöver. Vi socialdemokrater är alltid villiga att tänka nytt och förändra oss om vi ser att det inte håller. Men just nu har vi det som vi har. 17 (C) replik: Det var intressant att höra anförande. Han sa att det spelar roll vilka som man röstar på. Men jag uppfattade att han också antydde att det står i betänkandet att regeringen arbetar med frågan och att diverse frågor och förslag som är behandlade i betänkandet bereds. Därför ska jag bara vilja ha ett förtydligande från om jag uppfattade honom rätt när det gäller det. lyfte även fram studiemedlen. Där delar jag hans uppfattning att det spelar roll vilka som man röstar på. Vi ser lite olika på vägen framåt där. Allianspartierna har presenterat förslag för att höja åldern för studiemedel. I den vision som lyfter fram om studier hela livet och i hela landet är det viktigt att faktiskt skapa förutsättningar för fler människor att kunna studera högre upp i åldrarna just för omställning och omskolning senare i livet. Det finns också ett förslag i betänkande angående avskrivning av studiemedel för personer som flyttar ut till glesbygden. Vi har med detta förslag i vår budgetmotion. Men det har inte kommit några konkreta förslag från regeringen. Där lyfter vi även fram att fribeloppet bör höjas, så att det lönar sig mer att arbeta som man studerar.