prot · H509107 · 2018-05-02 00:00:00 — Det är tydligt att ett annat slags regelverk behövs. Det här är något som vi i Liberalerna har krävt och drivit i riksdag. Vi har tillsammans med Alliansen fått igenom ett tillkännagivande om detta. Därför välkomnar vi lagstiftningen. Det finns dock två brister i lagstiftningen som jag särskilt vill lyfta fram. För det första handlar det om kreditprövningen av högkostnadskrediter. Regeringen anser inte att det behöver göras några ändringar i fråga om kreditprövning som gäller högkostnadskrediter. Man anser heller inte att en civilrättslig sanktionsregel vid bristande kreditprövning behöver införas. Utredningen om vissa konsumentkrediter, som ligger bakom den här lagstiftningen, ansåg i sitt betänkande att företagen vid beräkningen av konsumenternas förutsättningar att återbetala en högkostnadskredit ska ta hänsyn till risken att konsumenten redan har eller kommer att få andra utgifter än vad som visas i det underlag som finns vid kreditprövningen, till exempel att man tar eller söker andra lån hos andra företag . Beklagligt nog har regeringen valt att inte gå vidare med detta förslag. Jag anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag i enlighet med vad Utredningen om vissa konsumentkrediter kommit fram till. Liberalerna kommer att fortsätta driva den här frågan. För det andra handlar det om att begränsa oseriösa kreditgivares möjligheter att vända sig till . har en av de absolut bästa skuldindrivningsmyndigheterna i världen. En sådan myndighet ska inte kunna användas av oseriösa snabblånsgivare för att driva in skulder. Vi liberaler anser helt enkelt att sådana företag får driva in sina kostnader på egen hand i stället för att de svenska skattebetalarna ska göra det åt dem. En möjlighet skulle exempelvis kunna vara att Kronofogden inte medverkar till att driva in skulden i fall där myndigheten finner att kreditprövningen inte följer god kreditgivningssed. Även andra möjligheter att strama upp regelverket bör övervägas. Svenska myndigheter ska inte vara till för oseriösa företagare. De ska vara till för seriösa företagare. Vi liberaler vill se en konsumentpolitik som handlar om att stärka konsumenternas makt och möjlighet att göra aktiva val. Vi anser att den här lagstiftningen kommer att göra det. 7 (S): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och säga: Äntligen, äntligen! Jag valdes in i riksdag i valet . Med bakgrund som konsumentvägledare kändes det rätt naturligt för mig att välja civilutskottet, som bland annat ansvarar för frågor som rör just konsumenter. Ungefär ökade det som kallades sms-lån drastiskt. Det var nog ingen som riktigt var beredd på den utvecklingen, att så många ville ta och hade behov av snabblån men inte riktigt förstod konsekvensen av dem. Att vi nu kan lägga fram ett betänkande som grundar sig på ett lagändringsförslag från regeringen tycker jag känns riktigt bra. Jag tror inte att någon av oss i denna kammare är obekant med vad ett sms-lån innebär. Personligen har jag debatterat denna fråga i kammaren ett flertal gånger, inte minst under mina första i . Men kanske några av våra tittare vill veta utvecklingen av detta otyg. Räntetak och andra åtgärder på mark-naden för snabblån och andra högkost-nadskrediter Ja, otyg är precis vad jag kallar det, för väldigt många har råkat illa ut – kanske inte med sitt första sms-lån, men med sitt andra eller tredje. Tyvärr brukar det nämligen inte räcka med ett lån. Det blir snarare ytterligare ett lån för att kunna betala tillbaka det första lånet med skyhöga räntor. Vad är det då som definierar ett snabblån? Jo, det har ett kreditbelopp på , en löptid på mellan och en hög effektiv ränta från 100 till flera tusen procent. Det är här det börjar. Alltsedan snabblånen etablerades på den svenska marknaden har de varit omdebatterade och kritiserade. Att de kritiserats beror till stor del på att de ofta riktar sig till och beviljas ekonomiskt svaga konsumenter och att de har väldigt ofördelaktiga räntevillkor. Detta är faktorer som kan bidra till att konsumenten inte har råd att betala tillbaka lånet och att skulderna hamnar hos kronofogden för utmätning. Många använder sig också av snabblån för att på ett kortsiktigt sätt lösa sina ekonomiska problem, vilket tyvärr inte alltid stannar med det. I en artikel beskrevs ökningen av snabblånen som att branschen befann sig på . hamnade 160 personer hos kronofogden på grund av obetalda snabblån. Nog gick det fort alltid! Låneföretagen kännetecknas av att lånen är lättillgängliga, avser relativt små belopp som lånas ut , oftast riktar sig till ekonomiskt svaga konsumenter och har höga räntor. Det har också förekommit brister i snabblåneföretagens kreditprövning. Många konsumenter har på grund av det haft svårt att betala tillbaka snabblånen. av fortsatt ökning tillsatte den rödgröna regeringen en utredning . Utredaren fick i uppdrag att överväga åtgärder för att åstadkomma en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter. De åtgärder som föreslogs skulle i första hand vara riktade mot snabblån. Utredningen fick benämningen Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Betänkandet har remissbehandlats, och Lagrådet har yttrat sig. Som redovisas i propositionen har det vidtagits en del åtgärder för att motverka problem som snabblånen kan orsaka. Vi ska vara ärliga och säga att det har hänt en del. Det har införts strängare krav på information i konsumentkreditlagen. Kreditprövaren ska pröva om konsumenten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra vad han eller hon har åtagit sig enligt avtalet. granskas prövningen av , som också kan ta ut en sanktionsavgift om inte kreditprövningen är tillräcklig. omfattas snabblåneföretagen av tillståndsplikt från med ett tydligt krav på sundhet i rörelsen. infördes en möjlighet för att förbjuda ett företag att låna ut pengar till konsumenter om företagen brister i sina kreditprövningar. Det bildades också en branschförening för snabblåneföretagen. Den syftar till att verka för en sund och seriös kreditgivning. Där antogs etiska regler som medlemsföretagen har skyldighet att följa. Enligt uppgift är det av snabblåneföretagen i som är anslutna till föreningen. Där finns en hel del kvar att göra. Räntetak och andra åtgärder på mark-naden för snabblån och andra högkost-nadskrediter Sammanfattningsvis kan man säga att förändringarna i den nya lagen är följande:  Ett räntetak som begränsar kreditgivarens möjlighet att ta ut kreditränta för högkostnadskrediter ska införas.  En högkostnadskredit ska inte få ha en kreditränta eller dröjsmålsränta som är högre än den vid varje tid gällande referensräntan. Vid dröjsmål av betalning ska konsumenten inte vara skyldig att betala någon annan form av ersättning än dröjsmålsränta.  Genom att reglerna om räntetak tas in i konsumentkreditlagen kommer de att omfattas av den befintliga bestämmelse i lagen som anger att lagen är tvingande till konsumentens förmån. Konsumenten kommer alltså inte att vara bunden av ett avtalsvillkor som innebär en högre ränta än vad som maximalt får tas ut enligt räntetaket.  Ett kostnadstak för högkostnadskrediter ska införas. För en konsument som tar en högkostnadskredit ska kostnaderna aldrig få överstiga ett belopp som motsvarar kreditbeloppet eller, i fråga om en kontokredit, varje enskilt utnyttjande av kreditbeloppet som konsumenten har gjort. De kostnader som avses är kreditkostnader, dröjsmålsränta och kostnader för åtgärder som syftar till att få konsumenten att betala . Det här blir också tvingande till konsumentens fördel.  Löptiden för en högkostnadskredit ska inte få förlängas mer än en gång. Den får dock förlängas om det inte blir en ökad kostnad för konsumenten eller om konsumenten beviljas en skälig avbetalningsplan för att kunna betala sin skuld.  Det ska i konsumentkreditlagen införas ett krav på att måttfullhet ska iakttas vid marknadsföring av alla slags konsumentkrediter. Marknadsföring som inte är måttfull ska anses som otillbörlig mot konsumenter och kunna leda till sanktioner. Lagförändringen föreslås träda i kraft . Jag är glad över att vi i utskottet är överens om de stora penseldragen. Sedan finns det säkert strån som vi får plocka in för att fylla penseln. Men jag är glad, fru talman, att kunna ställa mig bakom betänkandet . 8 (MP): När jag inför den här debatten googlade betänkandets rubrik, Räntetak och andra åtgärder på marknaden för snabblån och andra högkostnadskrediter, var det först på femte plats som produkten dök upp. De fyra tidigare sökresultaten i listan var alla reklam för hur jag skulle kunna ta ett snabblån enkelt och snabbt utan någon egentlig kontroll. För mig blev det därmed än mer tydligt varför dessa lagstiftningsförändringar behövs. Det är bra att civilutskottet ställer sig bakom det som står i betänkandet. Därför yrkar även jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Förslaget i propositionen innebär att vi bland annat ska införa ett räntetak och ett kostnadstak för högkostnadskrediter och att konsumenter ska uppmärksammas på riskerna när de överväger att ta sådana lån. Dessa ändringar gör vi för att de ska leda till rimligare villkor för konsumenten när det gäller snabblån och andra högkostnadskrediter och för att färre människor ska riskera att hamna i överskuldsättning på grund av dessa lån. Vi föreslår också en särskild bestämmelse om att all marknadsföring av konsumentkrediter ska vara måttfull. Det innebär att marknadsföringen ska ta större hänsyn till de generella riskerna med konsumentkrediter och att de ska utformas på ett sådant sätt att de inte lockar konsumenter att ta oöverlagda beslut. Räntetak och andra åtgärder på mark-naden för snabblån och andra högkost-nadskrediter Snabblån och andra dyra lån erbjuds ofta till en grupp konsumenter som löper större risk än andra att få det svårt att betala tillbaka de pengar de lånar. Det handlar om högriskkonsumenter som har mindre marginaler i sin ekonomi eller som har haft problem med att betala i rätt tid. Dessa konsumenter har inte några andra möjligheter till kredit och får därför finna sig i att lånen kostar väsentligt mycket mer än sådana som till exempel erbjuds av vanliga banker som vi oftast kan ta lån hos. För den enskilde och hens familj kan dessa lån leda till stora personliga och ekonomiska konsekvenser, särskilt om lånen inte betalas tillbaka . Det är en ond spiral där skulderna växer på hög och till slut blir okontrollerbara. sändes tv-programmet i . Vi har fått bevittna det ena avsnittet värre än det andra där individer hamnat i fruktansvärda nedåtgående ekonomiska spiraler. har rapporterat att det lämnas ca 450 000 snabblån. Även om jag och säkert många med mig gillar programmet Lyxfällan, speciellt i slutet där vi får se hur deltagarna får hjälp att ta sig ur sin ohållbara ekonomiska situation, hade jag hoppats att programmet inte skulle behövas. Jag är därför oerhört glad att regeringen under den här mandatperioden har gjort flera förändringar när det gäller individers möjlighet till hjälp att ta sig ur en överskuldsatt livssituation. Med produkten som vi nu debatterar och kommer att besluta om kommer vi att få fler verktyg för att undvika att individer ens hamnar i den situationen. Regeringen föreslår nu flera förändringar i konsumentkreditlagen som ska leda till rimligare villkor för snabblånen och andra högkostnadskrediter och till att färre människor riskerar att hamna i överskuldsättning på grund av dessa lån. Räntan för snabblån överstiger i flera fall . Det förekommer krediträntor på , vilket är helt orimligt. Regeringen föreslår nu därför att varken kredit- eller dröjsmålsräntor för högkostnadskrediter får vara högre än referensräntan . För en högkostnadskredit ska kostnaderna, till exempel räntor, avgifter och inkassokostnader, aldrig få överstiga ett belopp som motsvarar kreditbeloppet. Inget lån är gratis, även om det i reklamen kan låta så. Därför vill vi ta bort det nuvarande undantaget från skyldigheten att göra en kreditprövning vid så kallade gratislån och andra kortfristiga krediter som inte är förbundna med mer än en obetydlig avgift. Räntetak och andra åtgärder på mark-naden för snabblån och andra högkost-nadskrediter Detta är bra och oerhört viktigt för att undvika att människor hamnar i sådana utsatta situationer som överskuldsättning är. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Fossiloberoende transporter betänkande 2017/18:TU13 9 (MP): Jag tror att de flesta av oss som går upp i debatten tycker att just den debatt som vi deltar i är extra viktig. Det tycker jag här också. Vad är skälet till det? Jo, här är egentligen nyckeln till huruvida kommer att leva upp till sitt åtagande i eller inte. Vad var då åtagandet? Jo, att skulle bli ett världens fösta fossilfria välfärdsländer. Det är ett väldigt stort löfte. Vi har följt upp det här i genom att säga att av klimatpåverkan från inrikes transporter ska vara borta . Mig veterligen finns det inget parlament i världen som har en mer avancerad målsättning än så. är det upp till bevis. Kan vi presentera de åtgärder som gör för troligt att det blir verklighet eller inte? Vi känner ett starkt tryck från enskilda på att leverera. Det är många, särskilt unga, som oroar sig: Hur kommer det att se ut? Kommer det att fortsätta att vara så att och smälter av? Kommer det att fortsätta att vara väldigt torrt i vissa delar av världen, något som tvingar människor på flykt? Kommer det att vara så att skyfall förstör städer och att havsnivåhöjningen gör områden obeboeliga? Alla de frågorna ligger väl bakom markering som är gjord tidigare. När det gäller långsiktiga saker som människor oroar sig för är klimatförändringana störst. Det är väldigt rationellt att människor tänker så. Hur ska man då kunna attackera det? Man kan titta på: Vad kan man göra som enskild? Man kan göra ett antal saker. Man kan undvika den mat som påverkar klimatet. Man kan försöka låta bli att flyga. Man kan låta bli att använda bilen i onödan. En del av oss som bor i tättbebyggda områden behöver kanske inte äga någon bil alls. Men allt detta kräver faktiskt politikens medverkan. En av mina största upplevelser politiskt var när jag var officiell svensk delegat på i när man gjorde och skrev den klimatkonvention som sedan Kyotoprotokollet följde upp. Då sa FN:s generalsekreterare: Det här kräver att politiken, de enskilda och företagen är med, för annars lyckas vi aldrig. Vi kan besluta om saker i och i , och vi kan besluta i de olika nationella parlamenten. Men till syvende och sist kräver det medborgarnas medverkan om vi ska lyckas. Vi kan inte förbjuda bilkörning och flyg. Men vi kan underlätta för människor att använda de här transportslagen mindre, och vi kan underlätta för att man tar fram andra drivmedel som är alternativ till de fossila bränslen som är roten till i princip det mesta av klimatförändringarna. Det är vad debatten handlar om. Jag vill sätta det i ett perspektiv. Utan politikens medverkan där man gör det dyrare att använda olja och enklare att färdas utan olja kan man som enskild inte klara det. Vi har kris i demokratin. Då gäller det att vi visar att vi är sakliga och erbjuder alternativ för människor. Jag går över till vårt betänkande om fossiloberoende transporter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag står förstås bakom reservationen, men för tids vinnande gör jag inget yrkande på den. Detta är något som vi i trafikutskottet har engagerat oss i . gjorde vi en forskningsrapport som hette Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Det var när debatten var väldigt yvig. Är det etanol som gäller? Hur ser det ut med det ena och det andra? Vi försökte tillsammans gå igenom: Hur är kunskapsläget? Sedan fann vi i början på den här mandatperioden att det behöver uppdateras. Förmodligen kommer elektrifiering att spela en större roll nu än vad vi visste då. Vi vet nu att E85 inte kommer att vara den lösning som många hoppades . Därför har vi följt upp den förra rapporten med en rapport med beteckningen Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan. av all olja som importeras till går till transportsektorn. Det är också där det är svårast att ställa om. Går vi igenom rapporten ser vi vad vi kan göra med hjälp av det paradigmskifte som bränslebytet innebär. Det är egentligen det största som vi har åstadkommit i politiken den här mandatperioden. Det är ett skifte från att man ska byta bil till att man ska byta drivmedel. Självklart ska man om man köper ny bil välja gas eller el i första hand. Men alla har inte råd att byta bil, och tillverkning och skrotning av bilar ger upphov till mycket klimatpåverkan. Byte av bränsle i de fordon som redan finns – bilar, bussar och lastbilar – är kanske det enskilt viktigaste för att klara att nå målet. Vi skriver om bränslebytet i den lag som träder i kraft . Vi har lyckligtvis enat oss över blockgränserna bakom den lagstiftning som säger att den som säljer bensin successivt ska ha en mindre andel fossilt och en högre andel förnybart. Jag är väldigt nöjd över att vi blivit överens om det. Vi ser också på rikstäckande infrastruktur för att använda gas och el. Även om bränslebytet är det viktigaste visar vår forskningsrapport att det inte finns tillräckligt mycket biobränslen för att ställa om alla sektorer. Vi behöver ha gas och el för att komplettera flytande drivmedel. I trafikutskottet har vi ansvar inte bara för vägtrafiken utan också för flyg och sjöfart. Klimatet ser inte så mycket på nationsgränserna och varifrån växthusgaserna kommer, så vi behöver ta ett helhetsgrepp. Därför måste man ha rikstäckande infrastruktur. Vi talar om landsbygdsprogram och hur viktigt det är att människor ska kunna leva ett bra liv utanför städerna, men då måste också politiken se till att det finns alternativ till fossila drivmedel utanför städerna. I städerna ordnar det sig i regel av sig självt, eftersom vi är många som bor där och eftersom det är kommersiellt intressant. Vi måste också minska energianvändningen i transportsystemet. Vi stöder oss på vad de sex myndigheterna har sagt till oss inom ramen för SOFT-uppdraget, det vill säga att de potentialberäkningar som finns för förnybara drivmedel egentligen bara räcker till själva vägtransportsektorn. Man har inte inkluderat de andra transportsektorerna. Eftersom vi fortsatt behöver ha en kombination av sjöfart och annat – även flyget måste i vissa sammanhang få spela en roll – måste den totala energianvändningen i transportsektorn minska. Det gör att en viktig slutsats är att elen ska användas effektiv. Varje terawattimme ska användas där man får störst nytta i form av mängden godstransporter eller antal transporterade människor. Detta gör i sin tur att utbyggnad av järnvägen är helt nödvändig. Ett byte av transportslag är avgörande för om vi ska nå målen. har jag talat om en hel del som vi är överens om, men det finns också saker som vi inte är överens om. När det gäller utbyggnad av järnvägen är det ganska förbluffande att det parti som tog initiativ till Sverigebygget med nya stambanor, och beskrev det som en politisk reform som fick ett oerhört stort genomslag i , tvekar och inte riktigt vet. Jag hoppas att denna tvekan leder till att man återknyter till det initiativ som och tog 2014. Vi i den rödgröna regeringen har sett att detta är ett utmärkt alternativ när det gäller att förena industriell utveckling och välfärd med minskad klimatpåverkan. Det är en självklar reform att bygga ny järnväg som gör att den som transporterar sig kan komma i stället för att sitta bakom ett långsamtgående tåg. Dessutom skaffar man genom detta ett alternativ som är ett smidigt och pålitligt alternativ till flyget. Det finns något annat där vi inte är överens som också är lite märkligt. Vi ser att delar av näringslivet – eller merparten av företagen – har förstått att olja inte tillhör framtiden. Alla företag med någon sorts grundad omvärldsbevakning inser att det inte är olja som kommer att gälla som drivmedel framöver. Det gör att regeringens initiativ med ett fossilfritt har fått stor uppslutning av företag som vill vara med. Man vill hellre vara med på den vinnande än den förlorande sidan. Men det fordrar också att vi har ekonomiska styrmedel som gör de investeringar lönsamma som behövs för att byta ut fossila drivmedel mot andra. Regeringen har därför inrättat Industriklivet, som många företag vill vara med i. , som är en rätt stor exportör av till exempel stål, kan då ställa om till stål som inte produceras med hjälp av fossila drivmedel. Då gör vi inte bara nytta för våra egna klimatmål, utan vi gör det som var själva avsikten när och i sa att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi vill gå före och vara ett föredöme. Vi vill ha en permanent världsutställning i där man visar hur detta kan gå till och där man gör det på ett sätt som gör att andra länder kan följa efter. 10 (S): Vi står nu i startgroparna för att ta oss an en av våra största samhällsutmaningar de kommande decennierna, nämligen att steg för steg fasa ut fossilbränslena från våra transportsystem. Det är bra att vi i den här kammaren är överens om färdriktningen mot målen. Men inga mål nås utan åtgärder, utan satsningar och utan initiativ och investeringar – och där är inget steg för litet! På samma sätt som vi har tagit betydande steg för förnybar energi på andra områden ska vi lyckas också när det gäller vår transportsektor. Politik är att vilja, sa en gång . Den sanningen gäller . Denna sanning gäller dock inte bara politiken. Den gäller också för alla de privata initiativ, till exempel i näringsliv och bland enskilda villaägare, som bidrar till att ställa om och utveckla vårt land i klimatsmart riktning. Om politik och marknad drar åt samma håll och stimulerar varandra kan vi , steg för steg, ta stora utvecklingssprång. I togs de första spadtagen för ett forsknings- och utvecklingscenter för bland annat elbilsbatterier. I pågår arbetet med att skapa ett innovationscentrum för elbilar på samma mark där det tidigare byggdes fartyg. De här exemplen visar att ligger i framkant. Om vi väljer att sitta passiva i baksätet riskerar vi att förlora jobb i stället för att skapa nya. Framtidens transporter kommer inte bara att köras på el. Vi kommer att ha flera olika drivmedel, för transportbranschen kräver olika lösningar. Det var en av anledningarna till att regeringen lanserade Klimatklivet. Klimatklivet är ett statligt investeringsstöd som ger kommuner, regioner, bostadsrättsföreningar och näringsliv möjligheten att investera i de lösningar som passar just deras förutsättningar bäst. Det kan röra sig om att installera laddstolpar i eller eller om byggandet av en tankstation för biodrivmedel i Sala. investerades det bland annat i 16 tankstationer för flytande biogas till tunga lastbilstransporter. Ingen åtgärd är för liten. Både små och stora klimatkliv mot mindre utsläpp gills, och varje investerad krona ska ge största möjliga klimatnytta. Ineffektivt, säger oppositionen, som har för avsikt att skrota satsningarna om de vinner valet . Att Alliansen är emot Klimatklivet kan jag inte begripa. riktas ett tillkännagivande till regeringen om att åtgärder för att minska klimatpåverkan minsann bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. I nästa stund vill man skrota ett av de mest kostnads- och miljöeffektiva investeringsstöd vi har. Alliansen vill skrota Klimatklivet, som både tar hänsyn till lokala förhållanden och har ett brett folkligt stöd och som dessutom minskar utsläppen med . Det motsvarar utsläppen från 77 000 bilar . Nästan 1 600 projekt är på rull. Och intresset, fru talman, bara ökar. En lägesbeskrivning från visar att de teknikskiften och innovationer som genomförs inom Klimatklivet stärker konkurrenskraften för svenskt näringsliv och att 2 350 helårsanställningar har skapats så här långt.