prot · H60934 · 2018-12-20 00:00:00 — Med det går jag över till det som jag vill lyfta fram i mitt anförande: ungdomsarbetslöshet. Det är en fråga som berör mig väldigt mycket, och en fråga som berör många andra. När regeringen tillträdde hade en så hög ungdomsarbetslöshet att vi fick ekonomisk hjälp från EU. S-MP-regeringen har gjort ett antal satsningar för att vända riktningen. En 90-dagarsgaranti infördes och har uppnåtts. Det tar att få ut unga arbetslösa personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen i arbete, studier eller en arbetsmarknadspolitisk insats – detta i jämförelse med 2015 då det tog . Utbildningskontraktet är ytterligare en insats som är införd av S‑MP‑regeringen. Den riktar sig främst till unga personer som saknar slutbetyg från gymnasiet. Det är en satsning som säger att det aldrig är för sent att förvärva ett slutbetyg, något som är oerhört viktigt att gång på gång betona. Det får aldrig vara . Samhället får aldrig ge upp att ge unga personer en ny chans. Ett annat exempel är den samordnare regeringen utsåg för de unga som varken arbetar eller studerar. Samordnaren har samlat erfarenheter och främjat utbyte mellan statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringslivet, arbetsmarknadens parter och flera andra aktörer för en fortsatt minskning av ungdomsarbetslösheten. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Arbetsmarknaden har varit stark, och regeringens politik ger resultat. Men vi är långt ifrån färdiga och mer behöver göras, mycket mer. Trots att vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten finns en mycket stor grupp unga som inte kommer med i den positiva utvecklingen. Mörkertalet är troligen stort, men det är uppemot 160 000 unga som varken arbetar eller studerar. De blir ofta fast i den situationen . Det är en grupp långt utanför arbetsmarknaden som är osynlig för många. Det finns flera olika skäl till att en ung person varken utbildar sig eller arbetar. Men ett mönster syns tydligt: andelen utanför studier och arbete är särskilt hög i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. Det är unga människor som är födda i i de särskilt utsatta områdena och vars föräldrar är första generationens invandrare. Dessa människor får vi inte ge upp, vi får inte vända bort blicken. glömmer vi dem, men det får vi inte göra. Det är då vi får de skjutningar och de tragedier som sker . Jag har egen erfarenhet av att växa upp i ett socioekonomiskt utsatt område, men jag hade turen att få stödet jag behövde för att inte tappa hoppet. Så är det tyvärr inte för alla. Dessa unga individer har blivit övergivna av samhället och har tappat framtidstron. Så kan vi inte ha det. Något måste göras för att bryta denna negativa utveckling. Som jag nämnde visar forskning att det är uppemot 160 000 unga människor som det handlar om. Därför behöver vi hitta gemensamma lösningar bortom partipolitiken. Varje ung person som inte går till arbete eller studier riskerar att i stället rekryteras till kriminalitet. Jag minns en mamma från mammornas manifestation på som hade förlorat sin son, inte till våldet, inte till kriminaliteten men till utanförskapet. Vi människor förenklar och säger gärna att det var hens eget fel för att hen var kriminell när grundorsaken går att hitta och förhindra långt tillbaka i tiden, i skolan och i de första försöken att komma ut i arbetslivet. Det som den mamman sa och som jag bär med mig var: Vi lever i utanförskap. Vi sörjer i utanförskap, men vi alla bär ansvaret för de förlorade unga liven, och vi är varandras förutsättningar. En mer sann mening har jag aldrig hört. En mamma till ska inte behöva begrava sitt barn. Att vara kriminell ska aldrig vara något attraktivt eller den enda utvägen. Därför behöver vi en mer inkluderande arbetsmarknad. Vi behöver jobba för att motverka diskriminering och de strukturer som försätter människor i utanförskap. Vi måste arbeta mer förebyggande, satsa mer på unga och ge mer resurser till . Vi behöver fler lärare och fler vuxna som på riktigt tar ansvar. Alla blir kanske inte akademiker eller får de där toppjobben, men alla förtjänar ett värdigt liv. Och alla förtjänar att få en chans och en möjlighet att bygga ett värdigt liv. I detta anförande instämde , och (alla MP). 119 (M): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill inleda mitt anförande med att uttrycka min beundran för , som lyckas stå i talarstolen och utan att nämna ett enda förslag eller en enda ambition som har. Visst har en övergångsregering, men vi har också en intakt riksdag. Vi har en budgetmotion som vann i voteringen. Inte kan väl det betyda att inte har någon ambition? Finns det ingen politisk vision hos om vad man vill göra? I stället ägnade han och – jag räknade bort hans julhälsning – åt att ondgöra sig över den budgetmotion som ligger på bord. Han förklarar även för oss andra hur en budgetprocess fungerar. Jag vet inte om har reflekterat över detta. Man kan jämföra med talaren före mig, , som går direkt på samhällsproblemen och har en politik för det hon vill förändra. Detta kan man fundera över . vill jag ägna mig åt mitt eget anförande. Vår budgetmotion vann som sagt vid votering. Jag tror inte att vi på en enda punkt har brutit mot något som skulle kunna förklara att vi har fått den process som föreligger. I stället har en majoritet i riksdag demokratiskt röstat fram vår budget. Låt oss börja med att se tillbaka . Den här budgeten ska visserligen leda framåt, men vi kan även summera den tid som varit. kan betraktas som en förlorad mandatperiod när det gäller viktiga reformer. Vi behöver nu stärka svensk ekonomis förmåga till tillväxt och jobbskapande. Vi behöver ta steg mot full sysselsättning. Inte minst viktigt är det att integrationen börjar fungera genom att också nyanlända kan få ett jobb. Företagens konkurrenskraft behöver stärkas i stället för att undergrävas med ständigt högre skatter. För oss moderater är det tydligt: behöver en ny inriktning. I vår budget går vi från ord till handling. Vi gör det vi lovat våra väljare. Vi har lagt fram en borgerlig reformagenda. Den präglas inte minst av den gemensamma politik som allianspartierna utvecklade tillsammans och gick till val på. Det handlar om att skapa fler jobb och stärka konkurrenskraften och tillväxtförmågan. De som kan jobba ska också göra det utifrån sin förmåga. Så är det inte . Vi sänker skatten på arbete så att det lönar sig bättre att jobba. Vi inför ett högre tak i RUT-avdraget som bidrar till att skapa fler jobb. Att färre betalar statlig inkomstskatt med vår politik gör att det lönar sig bättre att utbilda sig. Det innebär också att många lärare och sjuksköterskor slipper se mer än hälften av en inkomstökning gå till skatt. Det handlar om hur vi ska få integrationen att fungera. Hur nyanlända integreras i det svenska samhället är en ödesfråga. Ett jobb är viktigt för att människor ska få makt över och påverka sitt eget liv. Men att fler av dem som invandrat arbetar är också mycket viktigt för svensk ekonomi och för samhället som helhet. Jobben och språket är helt avgörande. Vi kommer aldrig att acceptera utanförskap och segregation. Att rusta människor för att kunna komma in på svensk arbetsmarknad ser vi som samhällets viktigaste uppgift. Trots en långvarig högkonjunktur lever en av sju i arbetsför ålder på bidrag i stället för att arbeta. Många av dessa människor – nyanlända – riskerar att hamna i långvarigt och permanent utanförskap och bidragsberoende. Konsekvenserna av utanförskap är stora både för den enskilde och för samhället. En ökad sysselsättning bland dem som står utanför är också viktig för att deras barn inte ska ärva föräldrarnas utanförskap. Arbetslösheten är nu nästan fem gånger högre för personer födda utanför jämfört med personer födda i . Trots regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU ligger vi nu på plats 17. Vi är nu längre ifrån målet än vad vi var under föregående mandatperiod. Allt fler står dessutom allt längre från arbetsmarknaden. som många människor behöver hjälp för att komma in på arbetsmarknaden är rekryteringsproblemen stora, och arbetsgivarna har svårt att hitta rätt arbetskraft. Vår arbetsmarknad kännetecknas av stora matchningsproblem. Nästan alla branscher säger samma sak: Vi har svårt att hitta rätt kompetens. Vi är beredda att bidra om bara människor kan komma hit till oss och arbeta. Vi vill gärna hjälpa till. Förutom att säkerställa att det alltid ska löna sig att gå från bidrag till arbete behöver arbetsmarknadspolitiken anpassas och effektiviseras för att hantera den utmaning som står inför. En viktig del i arbetsmarknadspolitiken är att rätt individ får ta del av rätt insats för att säkerställa både att politiken ger avsedd effekt och att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt. Det här fungerar inte . Ett exempel är arbetsmarknadsutbildningen, som uppvisat dåliga resultat. Trots stora matchningsproblem på arbetsmarknaden har detta förlängt arbetslösheten. Insatserna för långtidsarbetslösa behöver också ses över. står tusentals långtidsarbetslösa helt utan insats eller aktivitet. Det har visat sig att regeringens flaggskepp, extratjänster, ges till personer som kan antas ha relativt goda jobbchanser även utan insatserna. har det också framkommit uppgifter om att dessa dyra insatser tränger undan andra, fungerande insatser på Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens prognoser visar att kostnaderna för extratjänsterna och beredskapsjobben beräknas uppgå till . visar uppföljningar att insatserna sällan leder till arbete. Insatserna behöver därför bli mer träffsäkra. I vår budgetmotion tar vi ett första steg i att ändra inriktning på den dyra och ineffektiva arbetsmarknadspolitik som regeringen bedrivit . reformarbete måste starta . Det behöver dock också fortgå . ser ett fortsatt behov av en stor bidragsreform med bidragstak så att det alltid lönar sig att ta ett arbete. Inte minst på arbetsmarknadens område ser vi ett behov av en ny och vassare myndighet som ersätter Arbetsförmedlingen. behöver mer reformpolitik, och det behöver användas till fullt ut. Det är vårt mål för full sysselsättning. Vi tar nu det första steget på denna resa. 120 (V) replik: Jag har naturligtvis stor förståelse för att är upprörd över att jag kommenterade det betänkande som och har fått igenom med hjälp av . Hon hade säkert gärna sett att jag inte gjorde det. Så hade jag förmodligen också känt om jag hade stått för den politik som ska trumfas igenom i . Jag tar gärna på mig uppgiften att utveckla hur politik ser ut. Jag nämnde ju att vi återkommer till den i olika sammanhang . Vad är då vår politik för att minska arbetslösheten? Det är naturligtvis att göra det vi vet funkar: investera i de områden där jobben behöver komma och där behoven är mycket stora. svar på detta är sänkta skatter. får gärna svara på varför de vill göra så. Vår syn på sysselsättning och arbetslöshet är att det behöver föras mer av ekonomisk politik kombinerad med sociala insatser och jämställdhetsinsatser. Sådana har gjort att är det land där högst andel av befolkningen arbetar. Vad är svar på detta? De tycker uppenbarligen att det är tråkigt att det är så men vill ha mindre av sådan politik. Varför, undrar jag. Vad vill göra med Arbetsförmedlingen? Jag sa att vi har skrivit många och långa motioner om detta. I grunden handlar det om att vi vill göra den mer till en myndighet som kan möta arbetsgivare och arbetssökande i stället för att ägna så mycket tid till upphandling och kontroll. vill i stället renodla det senare och kallar det, som sa, nytt och vasst. kan man undra. handlar det om att ge människor som faktiskt är arbetslösa ekonomiska möjligheter och förutsättningar att klara sig i samhället. Också där vill göra mindre. kan jag undra. 121 (M) replik: Jag får en liten känsla av att har begärt replik på mitt anförande för att berätta om sin egen politik. Han ställer frågor till sig själv som han svarar på. Men jag ska naturligtvis redogöra för vad vi i tillsammans med vill i vår budget. Vi tycker att det behövs reformer på svensk arbetsmarknad. Vi ser nämligen att det är många som står utanför arbetsmarknaden som inte har rätt möjligheter att komma in. Vi kan till exempel ta extratjänsterna. Vi ser att de har varit dyra, att människor inte får arbete efteråt och att man dessutom har dubbelsubventionerat dem. Vi tror att det går att göra mer och bättre saker för samma pengar för att människor ska få den hjälp de behöver för att kunna komma närmare svensk arbetsmarknad. Många av de ersättningar och aktiviteter som har funnits har visat sig vara ganska dåliga insatser för att människor ska få ett arbete att gå till och för att de ska stå bättre rustade. hade det kanske varit bättre om du hade kunnat få en utbildning i stället för en aktivitet, och i så fall en utbildning som hade kunnat förflytta dig från ett läge där du står långt bort från arbetsmarknaden till ett läge där du är mer anställbar och närmare ett arbete. Vi vet att detta är åtgärder som behöver subventioneras och att det ger ett gott resultat. Men frågan är: Vad är det man ska göra för insatser för att det ska fungera? Vi ser att extratjänsterna har varit väldigt dyra för att kunna ge den avsedda effekten. Vi är helt övertygade om att man kan göra bättre för samma pengar. 122 (V) replik: Jag begärde replik eftersom explicit efterlyste det. Jag tyckte att det var ganska rimligt att också kontrastera våra förslag mot dem som har eller i många fall helt enkelt inte har. Det är också svaret på frågan om extratjänsterna, till exempel. Det är möjligt att det finns mer och bättre saker att göra. Men saken är att ni inte föreslår det. Ni föreslår ingenting. Sedan föreslår ni ett slags allmän idé om att folk kommer att jobba mer om de får mindre pengar, vilket har visat sig vara felaktigt genom både den långa historien och den korta, nämligen när ni styrde sist. Den effekt man däremot får är att de människor som inte har ett arbete får mindre pengar och blir fattigare. Det för med sig en mängd andra problem. Jag uppfattar det som problem. Jag vet inte om uppfattar det som problem att man till exempel får vidgade inkomstklyftor och fattigdom i . Det återstår att se vad säger om det nu och . 123 (M) replik: Vi tycker att det ska löna sig mer att gå till arbetet än att inte göra det. Vi fick rapporter som visade att man kanske till och med förlorade ekonomiskt på att ta ett arbete. Om en av två i samma hushåll fick jobb fick man mindre i plånboken efter att man betalat skatt än vad man fick om man fortsatte att vara arbetslös. Det är en ekvation som vi tycker är lite konstig. Vi tycker att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det ska löna sig att bidra. Men det betyder också att man måste ha rätt förutsättningar för att kunna göra det. Därför har vi sagt att vi vill vässa Arbetsförmedlingen, precis som du sa tidigare. Ja, vi tycker att man har ett stort och brett uppdrag, att man inte har lyckats i alla delar och att det finns fler aktörer som kan bidra så att människor kan få en ärlig chans att faktiskt komma in på svensk arbetsmarknad. 124 (KD): Till att börja med måste jag säga att jag är stolt och glad över hur tillsammans med har stått upp för borgerlig politik under denna höst. Vi har tagit ansvar och ser nu till att får viktiga reformer på plats. Jag vill därför börja med att rikta ett stort tack till för gott samarbete och yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets förslag i utskottets betänkande. När svenska folket gick till val var besked tydligt. Vi skulle göra vad vi kunde för att byta ut statsminister och bilda en borgerlig regering som kunde föra i rätt riktning. Vi var garanten för ett borgerligt maktskifte, och vi lovade att lägga fram och pröva stödet för vår politik i riksdag. Vi har hållit vad vi lovat, och vi står fortsatt redo att bilda en borgerlig regering. Än så länge dras vi tyvärr med en vingklippt och trött socialdemokratisk övergångsregering. Vi kristdemokrater beklagar verkligen detta, av den enkla anledningen att människor inte har tid att vänta. 100 000 människor har väntat olagligt länge på operation eller specialistvård. Vi har slagit rekord i dödsskjutningar. Alltför många äldre nekas plats på äldreboenden, och försvaret ges inte förutsättningar att försvara vårt land. Situationen är frustrerande. Vi kristdemokrater anser att svenska folket förtjänar bättre. Det är också därför som vi har valt att ta ansvar genom att lägga fram ett borgerligt budgetalternativ tillsammans med . Vi har sett det som vår skyldighet. Vi har föreslagit en fördubblad kömiljard, så att den som är sjuk ska få vård . Vi genomför satsningar på fler äldreboenden, så att fler äldre ska få plats på boenden. Vi höjer polislöner och förstärker rättskedjan, och vi prioriterar ett starkare försvar. I och med detta budgetalternativ tas viktiga steg mot ett tryggare , där vårdköerna är korta, där polisen kommer när man ringer och där man kan känna sig trygg i att mormor får plats på ett äldreboende den dag hon behöver det. Men vi tar också viktiga steg på arbetsmarknadspolitikens område för att fler ska få chansen till ett jobb och för att det ska löna sig bättre att arbeta. Vi befinner oss fortfarande i högkonjunktur, och det går bra för många svenskar. Men vi vet att arbetsmarknaden verkligen är tudelad. Inte minst är arbetslösheten bland utrikes födda alldeles för hög. Det beror på att utbildningsnivån är låg hos dem som har kommit. Men det beror också på att den stelbenta arbetsmarknaden och de höga ingångslönerna helt enkelt håller människor tillbaka. Människor stängs ute eller fastnar i ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är inte värdigt. För att ska vara ett möjligheternas land, så som vi kristdemokrater vill att ska vara, behöver det bli lättare att få ett jobb. De så kallade enkla jobben, alltså jobb som kräver låg eller endast grundläggande utbildning, behöver bli många fler. Vi behöver bättre jobbmatchning och bättre arbetsförmedling. Och vi behöver förstärka möjligheten för dem som står längst från arbetsmarknaden att få ett jobb. Vi kristdemokrater vill för det första minska risken och kostnaden för att anställa genom att tillåta lägre ingångslöner i form av inträdesjobb. Vi vill för det andra avskaffa Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form. Vi vill renodla arbetsuppgifterna och släppa fram fler fristående aktörer som får helhetsansvar för jobbförmedlandet. Ett viktigt led i detta är att vi nu effektiviserar Arbetsförmedlingens verksamhet. Vi minskar myndighetens kostnader och drar ned på ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte i tillräckligt hög utsträckning leder till jobb. förbättrar vi möjligheten till jobb för dem som står allra längst från arbetsmarknaden – personer med fysisk och psykisk funktionsnedsättning och långtidsarbetslösa. Det gör vi genom att extratjänster reserveras för långtidsarbetslösa, och vi gör det genom att vi i vårt budgetalternativ skjuter till pengar för fler jobb inom och höjt tak i lönebidraget. Avslutningsvis sänker vi dessutom skatten på arbete så att människor får behålla mer av sin lön och för att det ska löna sig bättre att jobba och driva företag i . Vi gör det för att det är rätt, men vi gör det också för att vi inser att det är när vi har ett företagsklimat i världsklass som jobben på allvar kan växa till . och budgetalternativ innebär nu borgerliga omprioriteringar till förmån för vård och omsorg, polis, rättsväsen och försvar samt en jobb- och skattepolitik som skapar förutsättningar för fler jobb och mer pengar i plånboken. Det innebär en ny start för . Fler människor ska få möjlighet att stå på egna ben, försörja sig själva och förverkliga sina drömmar. förhoppning är att fler människor därmed åter ska kunna känna hopp och framtidstro – hopp om ett friare, tryggare men också om en bättre framtid för sig själva och för sin familj. 125 (S): Vi deltar inte i beslutet, men jag yrkar bifall till det gemensamma yttrandet från S, V och MP. Jag tänkte uppehålla mig vid det alexanderhugg som , utdelar till arbetsmarknadspolitiken i den nu vunna budgeten. Servettskissen innebär stora bekymmer för dem som står allra längst från arbetsmarknaden, och jag har dessvärre sett väldigt lite i den här motionen om vad alternativen är. Det här innebär att 2,6 miljarder mindre kommer att ges till åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken, detta när vi dels står inför en lågkonjunktur – ingen kan säga när den kommer, bara att den kommer – dels har en arbetsmarknad som är ganska besvärlig framför allt när det gäller vissa grupper. Jag tog kontakt med kommunerna i min valkrets när det kom fram att den här budgeten skulle få majoritet i kammaren och bad om exempel på hur det ser ut när det gäller extratjänster och moderna beredskapsjobb. är ett län där man har jobbat väldigt aktivt just med dessa två insatser. Det har vi gjort genom en medveten politisk satsning, där vi tidigt var väldigt tydliga med att vi skulle använda de här åtgärderna på ett bra sätt. Vi var snabbt ute med att skapa åtgärder inom kommuner, regionen och inte minst statliga myndigheter med säte i . Jag har två exempel som jag tänkte berätta om för att ge en bild till företrädarna från , från och från , som står bakom den här servettskissen till budgetreservation. Jag skulle sedermera gärna vilja ha svar av er tre angående vilket besked vi kan lämna till deltagarna. En kvinna kom från och hade med sig en allmän gymnasieutbildning. Hon läste svenska och gick en svetskurs men kom inte in på arbetsmarknaden på ungefär . fick hon en anställning på en extratjänst som lärarassistent och resurs i klassrummet på en skola i min hemkommun . Eftersom vi har ganska många nyanlända i kommunen var även hennes språkkunskaper åtråvärda. Det gick jättebra för kvinnan, och när extratjänsten tog slut valde rektorn att fortsätta hennes anställning med ett nystartsjobb, som var en del av arbetsmarknadspolitiken. Hon har gått vidare till studier med målet att utbilda sig till förskollärare. Jag har ett annat exempel, en man som jobbade inom industrin i . Stålbadet inom industrin och omställningen skedde , då många industriarbetare gick ut i arbetslöshet. Många skolades om till offentlig sektor och inom andra yrken, till exempel servicetjänster och annat. Den här mannen var och arbetslös. Han var svenskfödd men hade inte någon utbildning utöver . Han blev erbjuden att börja på en extratjänst som lärarassistent och hjälpa till på en av kommunens gymnasieskolor. Han gjorde detta väldigt väl, och det innebar att han skrevs ut från Arbetsförmedlingen och gavs möjlighet att få en avlönad tillsvidareanställning som lärarassistent. Det finns många goda exempel på livsberättelser ute i våra kommuner och regioner. Jag skulle råda företrädarna från de tre uppräknade partierna att ta kontakt med era kamrater på hemmaplan, där det finns extratjänster och moderna beredskapsarbeten, för att få en berättelse från det verkliga livet i era valkretsar. Då får ni höra om flera lyckade exempel på extratjänster och moderna beredskapsjobb. Det handlar om ungefär 20 000 personer som är inne i dessa åtgärder. Det förslag till budgetramar som har röstats igenom kommer att innebära stopp för nya beredskapsjobb och extratjänster. Det kommer också att innebära att de gamla och tidsbegränsade successivt kommer att avslutas. Det här är en politik som är väldigt illavarslande, framför allt när vi har en grupp på arbetsmarknaden som har det svårt att komma in. Det handlar dels om arbetslösa som varit borta från arbetsmarknaden , dels om nyanlända. Jag har läst budgetreservationen väldigt noggrant för att försöka se om man kanske har tillfört medel till kommunsektorn någon annanstans. Då ser jag till min förskräckelse att man i reservationen även tar bort 500 miljoner som kommunerna har fått för att motverka långtidsarbetslöshet. Det gör man alltså parallellt med att man avskaffar två effektiva åtgärder. Jag tänkte också kort nämna någonting om Arbetsförmedlingen, något som också gör mig ganska skräckslagen. Arbetsförmedlingen som myndighet kan man ha många åsikter om.