prot · H6099 · 2018-10-18 00:00:00 — I finns inga slutprov, ingen studentexamen och inga nationella prov som rättas centralt och som är rimliga att följa upp. Av detta skäl har föreslagit att nationella prov ska rättas centralt av . Vi tycker också att man behöver se över om det inte ska finnas någon form av studentexamen från gymnasiet för att kunna garantera vilka kunskaper som är kopplade till ett visst betyg. Allt detta har tidigare motsatt sig. Vore det inte bra att kunna ankra upp betygen mot vissa kunskapsnivåer för att garantera nivån på dem? 130 (V) replik: Tack för frågan, ! Jag tror att vi måste se på antagningen till högskolan ur ett mycket bredare perspektiv. Betygen mäter inte alla kunskaper och visar inte allt. Därför behöver vi titta på hur högskolan i stället kan ha andra antagningsområden, det vill säga andra sätt att anta studenter. Vi behöver också fundera mer på hur vi kan jobba med komvux och en utbildningsbrygga mellan grundskola, gymnasium och högskola. Betygen är segregerande men också stigmatiserande. Därför behöver vi helt enkelt se över antagningen. Vi behöver också se över hur vi mäter kunskap i skolan. 131 (M) replik: Jag tror att vi alla i grund och botten är överens om att det behöver finnas flexibla möjligheter till antagning till högskolan. Det är också därför högskolan har väldigt fria tyglar när det gäller att sätta upp regelverk för antagning. Tyvärr är intresset från högskolan för att använda sig av detta begränsat. Det är helt enkelt billigare och enklare att gå på betygsurval. Det mesta av forskningen påvisar också att betygsurvalet är det stabilaste urvalet. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Men det är inne på om att vi behöver ändra hur vi tittar på betygen låter intressant. Vill ni utveckla det? 132 (V) replik: Jag tror att vi kan vara överens om att högskolan är alldeles för dålig på att använda de instrument som finns för andra intagningssätt än betygen. De har den möjligheten men väljer ofta betygen, som vi fick höra här, för att det är enklare och kanske också billigare. Jag vill poängtera att det jag vill se är en förändring av hur vi gör antagningen till högskolan. Vi behöver också gå igenom hela grundskole‑ och gymnasiesystemet. Det är ju där vi lägger grunden för den fortsatta utbildningen. 133 (KD): När jag stod inför ett nytt uppdrag sa en klok person till mig: Se till att du tränar och att du rör på dig! Det är en förutsättning för att du ska orka. Personen i fråga hade förstås rätt. Vi mår bra av att röra på oss. Fysisk aktivitet och rörelser bidrar till förbättrad allmänhälsa, stärkt mental förmåga och ökad kunskapsinlärning. Flera skolor i vårt land har konkreta erfarenheter av att mer fysisk aktivitet under skoltid leder till förbättrade skolresultat för eleverna. Det har också forskats och gjorts studier som visar det konkreta sambandet mellan pulshöjande aktiviteter och ökad prestationsförmåga i skolan. Det är en angelägen samhällsutmaning att säkra allas möjligheter till en bra skolgång. Studietiden ska bidra till utveckling av både karaktär och kunskaper. De elever som framför allt halkar efter kunskapsmässigt och hälsomässigt är inte sällan elever som lever i ekonomiskt och socialt utsatta sammanhang. Inte minst för dessa elever är det viktigt att skolan använder sig av kunskaperna om kopplingen mellan fysisk aktivitet och ökad inlärning när skolans innehåll utformas. Flera goda insatser görs på många skolor. Flera skolor har sökt statsbidrag för hälsofrämjande skolutveckling och inom ramarna för detta utökat antalet tillfällen då elever får ägna sig åt pulshöjande aktiviteter. Detta visar sig förbättra skolresultaten. uppstår en ojämlikhet, då inte alla skolor använder sig av denna möjlighet. Det vill vi ändra på, fru talman. vill se fler schemalagda idrottstimmar i den svenska skolan. Vi konstaterar att våra elever har mindre schemalagd idrott än elever i många andra europeiska länder. Efter påtryckningar har regeringen nu gått med på att höja antalet idrottstimmar i från 500 . Vi välkomnar den ökningen av antalet timmar men konstaterar att vi inte är nöjda. vill gå ett steg längre än alla andra partier och öka antalet idrottstimmar till 700. Denna utökning av antalet idrottstimmar innebär i vårt förslag en minskning av antalet timmar för elevens val. Vårt förslag innebär också – och jag vill poängtera detta – att vi utifrån ytterligare ett perspektiv tar oss an utmaningen med den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga. Studier visar tydligt hur fysisk aktivitet bidrar till ett bättre psykiskt välbefinnande. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Sammanfattningsvis finns det alltför många vinningar med att ytterligare öka antalet idrottstimmar på alla skolor för att vi skulle ha råd att låta bli. Vi kommer därför att fortsätta arbetet och ta ytterligare steg mot en mer välmående skola, för det är en av de bästa investeringar vi kan göra. 134 (S) replik: pratar om fysisk hälsa och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsan på ett sätt som är närmast poetiskt. Jag kan inte mer än instämma. Givetvis är det så. Men jag skulle vilja lägga till ett perspektiv som handlar om att vi vill att hela skolmiljön ska vara hälsofrämjande. Man ska må bra av att gå i skolan i . Jag har noterat ett förslag från om att elevhälsan, där specialpedagoger, skolsköterskor, kuratorer och så vidare sitter på kompetens för att utforma en hälsofrämjande skolmiljö, ska flyttas från skolan till landstingen. Elevhälsan har ju ett tydligt förebyggande uppdrag. Landstingen jobbar med behandling i de här avseendena. Hur skulle detta förslag stödja en hälsofrämjande skola? 135 (KD) replik: Tack, , för din fråga och för ditt instämmande i mitt anförande! Det är en angelägen fråga att vi fortsätter att stärka hälsan för eleverna, då vi vet att en god grundhälsa skapar goda förutsättningar för ökat lärande och kunskapsinhämtning. Tyvärr ser vi att den psykiska ohälsan ökar bland barn och unga. Det är ett problem som måste angripas ur flera olika perspektiv. Jag får flera vittnesmål från skolor och elever om att man upplever att man hamnar mellan stolarna och att vårdkedjan inte riktigt hänger samman. Därför menar vi att det vore bättre om gick in som huvudman. 136 (S) replik: Det betyder alltså att den som organiserar skolan skulle förlora kompetensen att göra det på ett hälsofrämjande sätt. När vi har en ökande psykisk ohälsa skulle vi alltså vinna på att den kompetens som finns hos psykologer, kuratorer och skolsköterskor, som vet hur man genomför hälsofrämjande arbete och hur man bygger en hälsofrämjande organisation, flyttas från den som har ansvar för organisationen till någon annan instans. Är det rätt uppfattat? 137 (KD) replik: Det handlar inte om att flytta särskilda yrkesgrupper, utan om vem som har det organisatoriska ansvaret. Det finns brister i vårdkedjan. Barn och unga hamnar mellan stolarna. Därför är det viktigt att vi får en ny ordning för barns och ungas psykiska hälsas skull. 138 (MP): Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning vill jag tala om hur vi kan rusta våra ungdomar med kreativa förmågor som behövs mer än någonsin i en global och föränderlig värld. Skolans uppdrag är att förmedla kunskaper och förbereda eleverna för att fungera på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Men skolan är också en . Det är oerhört viktigt att varje elev utvecklar förmågan att tillgodogöra sig kunskap och sätta in den i sammanhang, för att i nästa steg utifrån kunskap och erfarenhet kunna förstå och analysera skeenden och rörelser i omvärlden. Bildningen är avgörande för människans möjlighet att orientera sig i samhället och förhålla sig till omvärlden och historien. Bildning ger också självständighet och bidrar till frigörelse från givna auktoriteter och strukturer. Kultur och bildning hör ihop. Därför måste varje ung människa få möjlighet att utveckla sin skapande kraft och därmed få redskap att förstå världen. Det handlar också om att öka skolans ambitioner för bildning. Alla elever oavsett inriktning ska få möjlighet att utveckla sin bildning och sitt skapande. Det är till nytta för både den enskilde eleven och för samhället som helhet. Därför vill vi i återinföra estetiska ämnen på gymnasieskolans samtliga program. Jag förstår inte riktigt varför de borgerliga partierna tillsammans med visar sådant ointresse för bildning. Det var de borgerliga partierna som under förra alliansregeringen avskaffade de estetiska ämnena. När den rödgröna regeringen lade fram ett förslag till om att de estetiska ämnena skulle återinföras på gymnasieskolans samtliga program röstades förslaget ned av en majoritet bestående av Alliansen och . Medan de borgerliga avfärdar kultur i skolan som oviktig tar exempelvis hjälp av konstnärliga och kreativa metoder för att utmana, sporra och stimulera blivande produktionsledare till nya synsätt och out-of-the-box-tänk. Vi ser att i allt fler yrken och inte bara i de kreativa behöver medarbetarna estetiska kunskaper. Det handlar om att i sitt jobb kunna presentera en tjänst eller produkt på ett kreativt sätt eller klara av att förstå olika kulturella uttryck. Vi i kommer att fortsätta att envetet påtala vikten av bildning och lägga fram nya förslag för att återigen ge alla gymnasielever möjlighet att läsa estetiska ämnen. 139 (M) replik: Tack, , för inlägget! Kultur och bildning hör utan tvekan ihop. Det säger sig självt att bildningen har en roll i skolväsendet, och kulturens roll i skolan är oerhört viktig. Det är också därför det finns ett kompakt stöd i kammaren för att vi har så enormt mycket estetisk verksamhet i svensk skola genom hela . Det är någonting som har byggts ut . Under förra mandatperioden föreslog regeringen med i spetsen att man skulle återinföra ett obligatoriskt krav att alla elever på gymnasiet oavsett om de vill det eller inte måste läsa estetiska ämnen. I förslaget ingick också att man skulle halvera mängden tid eleverna fick lägga på gymnasiearbetet. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Detta fick svidande kritik bland annat från som konstaterade att det inte är möjligt att klara av att leverera ett gymnasiearbete på den begränsade tiden. Det var därför förnuftigt att röstade nej till det förslaget. Jag uppfattar det dock som att alltjämt håller fast vid förslaget. Min fråga är: Tar ni inte till sig av den kritik som regeringens egna expertmyndigheter levererat mot ert förslag? 140 (MP) replik: tar upp det förslag som röstades ned. Vi vidhåller fortfarande att det är viktigt att återinföra estetiska ämnen på gymnasiet. har man sett att det bara är de elever som själva väljer estetiskt ämne som får undervisningen. har visat att en majoritet av gymnasieungdomarna får mycket mindre estetisk kunskap i gymnasieskolan än som var fallet . Vi ser det som en rättighet att få estetiska ämnen på skolschemat igen. 141 (M) replik: Jag tycker att i sitt inlägg redogör ganska tydligt för de stora skillnader som finns i hur man ser på vuxna människors lärande. Bara för att någonting är valfritt betyder det inte att det inte existerar. Det är klart att om det är valfritt kommer det också att vara färre som väljer det än om det är obligatoriskt. Frågan är med vilken rätt vi påtvingar elever som inte vill läsa estetisk verksamhet just estetisk verksamhet. Det riktigt intressanta i frågeställningen är varför tar så lättvindigt på kritiken från om att halvera tiden för gymnasiearbetet. 142 (MP) replik: Vi tar inte lätt på kritiken. Det jag talar om här är vikten av att återinföra estetiska ämnen i skolan. Vi vet att om man tidigt tar till sig exempelvis musiken underlättar det språklig inlärning. Det blir lättare att ta till sig matematik och så vidare. Det finns väldigt mycket forskning som bekräftar att estetiska ämnen bidrar till elevernas utveckling. 143 (S): arbetsmarknad och näringsliv befinner sig i en föränderlig och krävande situation. Kompetens och kunskap bland skickliga anställda är avgörande för att företag ska växa och offentlig sektor ska fortsätta att utvecklas. Arbetsmarknaden kräver alltmer av utbildad arbetskraft. Gymnasieutbildningen är helt avgörande för att ta sig in på arbetsmarknaden. Men ofta räcker inte gymnasieutbildning utan högre utbildning på högskola, universitet eller yrkeshögskola är allt oftare nödvändigt för att klara konkurrensen och kompetenskraven. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Näringslivets mycket tuffa krav på snabba omställningar och möjlighet till vidareutbildning i princip under hela arbetslivet ställer stora krav på utbildningsmöjligheter i hela landet. Vi socialdemokrater har satsat på att bygga ut högskolor över hela landet. Detta har inneburit ett mycket gott resultat. Vi ser tydligt på de orter som har fått möjligheten till högskola att det har utvecklat hela regioner på ett mycket gynnsamt sett. Under förra mandatperioden gjordes en kraftig utbyggnad av såväl högskoleutbildning som yrkeshögskoleutbildning, vilket betytt mycket för att hela ska växa. Detta har stärkt individers möjligheter till högre utbildning oavsett bakgrund eller social status, vilket inte minst har bidragit till ett bättre liv och kraftigt ökade förutsättningar för ett tryggt arbetsliv. Det har också, vilket är väldigt viktigt, bidragit till en mycket bättre utveckling för arbetsmarknaden som därigenom får tillgång till kompetens som efterfrågats samt en kontinuerlig kompetensutveckling även utanför storstadsregionerna. Även om man kan tycka att mycket har gjorts är det tyvärr inte tillräckligt. Vill vi på allvar minska urbaniseringen och hejda en framtida företagsflytt till utlandet, eller ännu värre nedläggning på grund av arbetskraftsbrist, måste vi på allvar säkerställa möjligheten till högre utbildning i hela landet. Det finns flera aktuella undersökningar som tydligt visar på hur lång en resa till och från en högskola eller ett universitet får vara för att en student ska tycka det är attraktivt att pendla. Det handlar enkel resa plus minus . Sedan är det inte längre många som väljer att pendla. vet vi också att många av de studenter som väljer att studera långt ifrån hemorten tenderar att inte återvända. Det är väldigt sorgligt. Hela arbetsmarknaden kräver högre utbildning, och studenterna kräver tillgängliga och attraktiva studiemöjligheter för att tillgodogöra sig den utbildning som vi kräver. Vi ser flera bristyrken där det råder mycket stark konkurrens och i många fall en lönedrivande konkurrens mellan kommuner. Detta gäller alla sorters läraryrken och såväl sjuksköterskor som även socialpedagoger. En annan utmaning är att få till det antal poliser som regeringen och i stor majoritet beslutat om. Även där är min övertygelse att vi måste få till flera utbildningar i hela landet. Därför välkomnar jag att regeringen nu startat polisutbildningar i och . Civilingenjörer och tekniker är andra yrkeskategorier där det också råder stor brist inom landet. Min slutsats är att staten måste mer aktivt vara med och bidra till satsningar på campus och distansutbildning i hela landet. Det är något som på riktigt bidrar till stärkt tillväxt, tryggare arbetsmarknad och fortsatt utveckling av hela landet. Ett exempel ur verkligheten är arbetet som sker med campus i där tre kommuner – , samt – samverkar med tre olika universitet och högskolor, Linnéuniversitetet, och . I detta arbete är det en tydlig målsättning att säkerställa kompetensbehovet på den lokala arbetsmarknaden. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Jag kommer att arbeta hårt för att öka möjligheterna till utbildning i hela landet för individens, näringslivets och hela landets bästa. 144 NORIA MANOUCHI (M): Ungefär som vi som befinner oss i den här salen påbörjade årets valrörelse skulle 110 000 elever ha börjat på landets gymnasieskolor. De skulle nervöst ha fått träffa sina nya klasskamrater på uppropet, upptäckt nya favoritämnen och mött goda förebilder i sina lärare. Så skulle det ha varit, men för vissa blev det aldrig så. Närmare 20 000 elever blev nämligen inte gymnasiebehöriga – 20 000 elever som har gått i svensk grundskola och som trots det inte har rustats tillräckligt för att ta sig vidare till den främsta garantin för ett framtida jobb och ett självständigt vuxet liv. Vi vet att det i en del skolor inte ens är hälften av eleverna som blir behöriga till gymnasiet. I har vi och i . Där har av eleverna fått en tillräckligt bra grundutbildning. Gemensamt för dessa skolor är, förutom att de ligger i utanförskapsområden, att de ligger i städer som har styrts av socialdemokrater. har länge hävdat det som SCB:s rapport nu också visar. Konsekvenserna för de elever som saknar gymnasiebehörighet kan bli mycket långtgående. Dessa barn blir snart de vuxna som hamnar längst bort från arbetsmarknaden och som riskerar ett liv och en framtid i utanförskap. Vad behöver vi då göra, vi som har förmånen att få vara en del av lagstiftande församling? Jo, vi behöver säga ja – ja till att det ska vara obligatoriskt för varje skola, som fristående, att erbjuda sina elever läxhjälp. Vi behöver säga ja till en timmes mer undervisning per dag och ja till att matematik och svenska ska utgöra två tredjedelar av undervisningstiden i lågstadiet. Det är dags för våra barn att få lära sig att läsa, skriva och räkna. Vi behöver säga ja till obligatorisk lovskola för de elever som riskerar att inte få tillräckliga betyg. är det snällt att vara hård. Vi behöver säga ja till fler förstelärare i utanförskapsskolor och ja till fler lärarassistenter. Vi behöver säga ja till högre krav på rektorerna och ja till möjligheter att flytta särskilt stökiga elever. Vi behöver säga ja till ett aktivt skolval och se över närhetsprincipens effekter. Elever och föräldrar måste i ett modernt samhälle kunna välja bort otillräckliga verksamheter. Över åren rör det sig alltså om hundratusentals barn som under sitt sista år i får besked om en tuffare framtid än vad som bör gå att förvänta sig i ett land som . kommer att göra vad vi kan för att erbjuda något mer. 145 (S) replik: Tack, Noria, för ett bra anförande! Jag skulle vilja ställa en kort uppföljande fråga. Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Jag tänker på att Noria Manouchi tar sin utgångspunkt i de elever som inte har med sig fullständiga betyg från . Hon ömmar för dem och rycker ut till deras skydd. Det är vällovligt; vi vill alla att alla barn ska lyckas i skolan. Jag skulle dock vilja ställa en fråga om det som var en av valrörelsens och vårens stora debattfrågor våra partier emellan. Noria Manouchi ska få möjlighet att svara på den. På vilket sätt ökar riskkapitalisters vinstmöjligheter elevers möjlighet till fullständiga betyg? 146 NORIA MANOUCHI (M) replik: Visst var detta en av valrörelsens huvudfrågor på skolområdet för våra partier. Det man snabbt kunde konstatera i valrörelsen, men också i den här plenisalen, är att det som är prioriterat för Socialdemokraterna sällan är elevernas fria val. Det handlar för dem sällan om att en verksamhet ska stärkas av kvalitet utan i stället om vilken utförare som bedriver verksamheten. För oss har det genomgående handlat om kvalitet och inte om utförare. Jag tycker att det ska vara upp till eleverna och föräldrarna att få välja den skola och verksamhet som eleverna vill gå i. Då slipper man att, som , tvingas gå i skolor där man redan i förväg vet att barnen inte kommer att få en tillräckligt god utbildning. 147 (S) replik: Elever kan visst få välja skola. Men skolor får inte välja elever, särskilt inte utifrån att öka ägarens vinst. Om detta måste vi kunna vara överens. Är skolan till för eleverna, eller är skolan till för skolföretagens vinster? 148 NORIA MANOUCHI (M) replik: Det vi säkert kan vara överens om är att kraven behöver öka på alla skolor, kommunala som fristående. Jag själv gick i en skola – den första svenska skola som någonsin har behövt läggas ned på grund av för mycket våld. För dessa skolor är vissa mer ansvariga än andra – i synnerhet ni socialdemokrater. 149 (L): Jag kommer att sälla mig till raden av de liberaler som från den här talarstolen har talat eller – som många säkert snarare har uppfattat det – predikat om vikten av utbildning och bildning. Jag är ledamot av arbetsmarknadsutskottet, men jag kommer att tala om skärningspunkten mellan arbetsmarknad och utbildning. Ingenstans är väl den tydligare än i fråga om vuxenutbildning. Vuxenutbildning ger människor nya chanser i livet. För många nyanlända är det vägen in i det svenska samhället. Vi måste helt enkelt ha en vuxenutbildning med kvalitet i undervisningen. Vår förmåga att som samhälle utbilda och kompetensutveckla vuxna som har kommit hit som vuxna, vuxna som av olika anledningar inte har slutfört sin gymnasieexamen eller vuxna som vill byta spår kommer att öka . Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning Låt oss stanna inför några grundläggande siffror. har antalet elever inom sfi fördubblats. slutförde av kursdeltagarna sin kurs. Antalet personer som var inskrivna i komvux 2017 var 235 000. Det är en heterogen grupp som läser på komvux. Av dem som läser på grundläggande nivå är det många som är födda utomlands, och de har redan en högre utbildning. Komvux behöver med andra ord bli bättre och mer flexibel när det gäller att möta varje individ. Begreppet ”möta varje individ” kan tyckas klichéartat, men om vi inte lyckas med det får det stora konsekvenser på samhällsnivå. Ett litet steg på vägen är ökat fokus på kartläggning av elevers tidigare kunskaper, flexiblare och mindre undervisningsgrupper och bättre studie‑ och yrkesvägledning. Vi måste tala om lärarbristen. Den är lika tydlig i komvux som inom andra skolformer, och den är ännu tydligare inom sfi-utbildningen. Vi behöver fler förstelärare inom komvux med tydligare uppdragsbeskrivning av vad tjänsten för med sig. Det finns många tecken på att elevhälsa behöver bli en mer naturlig del av vuxenutbildningen än vad som är fallet . Många vittnar om nyanlända som lider svåra trauman som skapar stress och svårigheter i inlärningen. För dem behövs en bättre elevhälsa. För det är så, fru talman, att vi inte mår bättre bara för att vi blir äldre. Genomströmningen inom komvux måste också bli bättre. är det alltför få som slutar kurser inom utsatt tid, och det är alltför många avhopp. Vuxenutbildningen ska inte vara en skolform för vuxna som inte har någon annanstans att ta vägen. Vi behöver en vuxenutbildning som är kvalitativ och där elever kan gå vidare ut i arbetslivet eller till fortsatta studier. Under kommande mandatperiod behöver vi genomföra stora reformer inom utbildningsområdet, och det inkluderar även vuxenutbildning. Det förtjänar skolan, eleven och läraren. Liksom för alla 50-åringar är det att börja fundera över framtiden för komvux. 150 (SD): drabbas många anställda inom förskolan av exempelvis vinterkräksjukan eller andra sjukdomar som sprids mellan barn och personal. kallas skämtsamt för vabruari, och begreppet har till och med fått fäste och används hos . Överallt ser man snuviga barn med grönt snor, som nyser och hostar rakt ut. Föräldrarna befinner sig i två lägen under vabruari – antingen är de själva sjuka, eller så är de hemma för att ta hand om sina sjuka barn. Men de som drabbas hårdast är förskolans personal som tar emot våra snoriga barn. Förutom att ständigt utsättas för nya bakterier och virus straffas personalen ekonomiskt när de tvingas sjukskriva sig. Karensavdraget innebär i detta fall att den som blir sjuk inte får någon lön den första sjukdagen. Sedan erhåller den anställde av sin lön i . I genomsnitt tjänar en barnskötare runt trots erfarenhet. När skatten har dragits av landar lönen på runt . Blir han eller hon sjuk dras det av ytterligare någon tusenlapp. Vem har råd att vara sjuk under sådana förutsättningar? Allmänpolitisk debatt Utbildning och forskning , förskollärare i i län, berättar att hon under sina åtta första år som anställd vid Salnecke förskola varit sjuk så pass ofta som . Det är smittor som hon bedömer att hon drabbats av på sin arbetsplats.