prot · H50959 · 2018-01-23 00:00:00 — tror de att de måste lägga ned sin verksamhet, trots att de är seriösa och trots att de kommer att återinvestera sin vinst. Jag hoppas verkligen att vi kan klargöra detta . De seriösa företag som fortsätter att återinvestera sin vinst i kvalitet i välfärden ska givetvis även i fortsättningen få finnas kvar. 47 (M): Jag tänkte berätta om några kvinnor som har arbetat i offentlig sektor där de har sett problem, hindrats från att göra annorlunda, sett brister och framför allt sett möjligheter. De har fått en möjlighet att göra någonting annat med verksamheter. , som egentligen heter någonting annat, arbetade i ett landsting mitt i . Hon jobbade med rehabilitering av personer som har råkat ut för olyckor. En av de personer som hon mötte i sitt arbete var en kanotist på hög nivå som inte så gärna ville vara kvar i livet. Han hade mörka tankar, eftersom han hade blivit skadad. En del i det rehabiliteringsarbete som gjorde var att bland annat åka ut med denna kanotist till kanotklubben och till de personer som han hade arbetat med tidigare. Han fick tillbaka livsglädje genom att han kände sig uppskattad och att man hade saknat de kunskaper som han hade. Han kunde börja arbeta där tillsammans med de andra på klubben för att lära andra det som han själv hade lärt sig. Det som sedan hände var att fick ett samtal från sin chef i , och hon trodde att det skulle handla om att de skulle ändra metoder och hitta nya tankar. Men chef sa: Om vi skulle göra som du säger, hur skulle det se ut? Det är väl just detta som är en del av helheten i tänket där vi kommer från, det vill säga att mycket är cementerat, att det ska gå till på ett visst sätt och att man inte ska göra på något annat sätt. Det slutade med att sa upp sig. Hon har startat en egen verksamhet och har nått lyckade resultat för dessa människor. Det är någonting som man ska bygga vidare på och titta på vad man åstadkommer. Vi talar om goda exempel. Men vi talar inte om goda exempel att bygga vidare på när det handlar om välfärden i privat och offentlig verksamhet, utan vi talar om det under vinstdebatter. Detta gör vi i stället för att fråga: Vad är det som vi ska åstadkomma? Jag tycker att det är både sorgligt och bedrövligt att det är på det viset. Dessutom talar regeringen om sina innovationer. Detta är verkligen innovationer för människor i vardagen. Jag ska ta ett annat exempel som gäller , som egentligen heter någonting annat. är gravt handikappad. Han var på ett boende i verksamhet, där han och hans familj en gång skulle meddela när och hur han skulle ha sin hjälp och sitt stöd i annat boende . Det var mycket fyrkantigt. Det som han behövde var flexibilitet för att familjen och han skulle kunna fungera väl. När kom till det nya boendet fick han massage . Han stimulerades av denna kontakt, eftersom han inte kan röra sig eller tala. När personalen på detta boende ringde till familjen och frågade om de fick lov att ge massage eftersom de kände att det var bra för honom grät familjen, eftersom man inte hade haft tid till det på det andra boendet. Vi måste titta på dessa exempel för att se vad som kan åstadkommas. Det handlar inte om att folk springer snabbare. Det finns en kontinuitet i personalen på ett annat sätt i detta andra boende. Vad är det som de kan åstadkomma? Det är det som vi ska utveckla. Detta boende startades av en kvinna som har tre olika boenden runt om i . Att hon har kunnat göra det beror på att hon har haft lite pengar över. Jag kan inte se det tragiska i att hon har kunnat starta bra verksamheter för dessa barn och ungdomar. Jag blir faktiskt lite förtvivlad när säger att det inte spelar någon roll om hon får stänga dem eller inte. 48 (M): Jag och statsrådet kommer att fortsätta med debatten om valfrihetsförbudet i en kommande interpellationsdebatt, men gör att jag måste begära ordet. Det är naturligtvis viktigt, fru talman, att sätter sig in i det förslag som regeringen och kommunisterna presenterade under den sena eftermiddagen , som min kollega sa. Det verkar som att inte är insatt i vad förslaget betyder, men jag är helt övertygad om att statsrådet skulle kunna avsätta och gå igenom vad det betyder. Det vore också bra om och andra socialister åkte ut och besökte de fristående skolorna och de företag som kommer att drabbas av valfrihetsförbudet. Å andra sidan ska jag vara riktigt ärlig och säga att jag bryr mig mindre om företagen än om alla de hundratusentals elever som kommer att få lämna den skola de själva har valt. Jag tycker att företagaren i sitt öppna brev till beskriver den förda välfärdspolitiken väldigt bra. Hon skriver så här: ”Varför säger du inte rent ut att du vill att jag ska lägga ner mitt företag? Så jag kan göra det med värdighet och hedern i behåll istället för att slita mitt hår för att försöka rädda ett skepp som du skjuter hål på!” Det är socialdemokratisk näringspolitik. En annan artikel handlar om friskolan Lust & Lära, som också finns i min valkrets. Det är en fantastisk friskola i som jag hoppas att statsrådet kan besöka; det är ändå ditt gamla hemlän, . Där har man räknat ut vad förslaget betyder, och man konstaterar att man med en omsättning på 30 miljoner skulle få göra en vinst på 100 000. Med en omsättning på 30 miljoner skulle man få göra en vinst på 100 000! De lärare, eldsjälarna, som har startat företaget säger att det inte finns en människa i livet som skulle riskera sin privatekonomi på det sättet. En annan artikel som jag tycker är jätteintressant att läsa gäller en friskola i . Hon som skriver startade sitt företag med 100 000 i aktiekapital . Det förslag som är framlagt innebär att hon skulle få göra en vinst på . Hon konstaterar att hon har 30 medarbetare och en omsättning på 14 miljoner, vilket innebär att några dagars sjukskrivning skulle utradera hela föregående års vinst. Företagarna kommer att klara sig. Detta är driftiga entreprenörer; de kommer säkert att starta andra företag. Men tänk på alla de elever som kommer att få lämna friskolan! Tänk på alla de patienter – av patienterna i – som faktiskt har valt att gå till en privat vårdcentral! Jag tycker att det är bra att säger att hon vill utbilda företagarna i ekonomi. Då vore det väl bra om också satte sig in i vilket förslag regeringen faktiskt kommer att lägga fram. Gör man det inser man att är något på spåren när hon frågar varför man inte rent ut säger att hon ska lägga ned sina företag. Jag kan respektera – precis som min kollega berättade har med sin kommunistiska historia konsekvent varit emot privat företagsamhet. Det är ingenting nytt, och jag respekterar för det. Det tragiska är att det är och Socialdemokraterna som i regering lägger fram förslaget. Sedan förstår jag att statsrådet tycker att det är besvärande att vara beroende av vad bestämmer – på något annat sätt går det inte att tolka inlägget – och jag har full respekt för det, men sätt dig in i vad förslaget betyder, ! 49 Statsrådet (S): Så här låter det ju i denna debatt i kammaren – de ideologiska låsningarna mellan vänster och höger, överorden, skrämselpropagandan. När jag lyssnar på riksdagsledamöterna i fråga blir jag lite orolig. Är det så att det är kommunistiska styren i resten av ? Vi är faktiskt det enda land i som tillåter fria vinstuttag från den offentligt finansierade skolan. Är alla andra europeiska länder kommunistiska tyrannier? Och hur kommer det sig, fru talman, att det konservativa partiet i är emot kommersiell drift och fria vinstuttag i den offentligt finansierade brittiska skolan – har de anslutit sig till den kommunistiska ideologin? Då är det ju väldigt allvarligt. Nästa fråga blir hur det kommer sig att en stor majoritet av de moderata väljarna vill begränsa vinsterna i skolan och välfärden kraftigt. Är en majoritet av de moderata väljarna kommunister? Det finns kanske en annan förklaring, fru talman, och det är att medborgarna har varit snabbare med att inse att det inte blev som politikerna ville att det skulle bli. När dessa reformer drevs igenom var nämligen tanken att det skulle vara personalkooperativ; det skulle vara små aktörer med lokal förankring som skapade en mångfald av aktörer och riktig valfrihet för medborgarna. Utvecklingen har inneburit att koncerner tar över verksamhet efter verksamhet. Ett fåtal koncerner dominerar den svenska skolmarknaden. Smaka bara på det ordet – ”skolmarknaden”! Vår fantastiska svenska skola har förvandlats till en marknad. Den fråga vinstförsvararna borde besvara är om svensk skola har blivit bättre eller sämre under . Har skolan blivit bättre av vinstjakten, eller har den blivit sämre av vinstjakten? Dessa frågeställningar kräver mod att besvara, för det kräver självkritik och en förmåga att faktiskt erkänna att det inte blev som man tänkt sig. Det kräver en förmåga att inte se frågeställningar enbart i svart och vitt utan erkänna att det även finns ett land mellan det svarta och det vita. Det kräver en förmåga att erkänna att vi som politiker har en skyldighet att säkerställa att skattebetalarnas pengar används effektivt. Detta mod finns inte alltid i politiska partier. är det medborgarna som tvingar politiska partier att erkänna att de haft fel, och ibland tar det tid. I den här frågan har det tagit tid. Jag var glad när under ledning faktiskt erkände att det fanns problem med att se välfärden och skolan som en marknad. Jag blev glad när presenterade ett förslag om vinstförbud – det var faktiskt vinstförbud, inte vinstbegränsning – för vissa skolor. Då började vi ändå se tecken på moderat självkritik. När nu börjar ta steg långt ut på högerkanten börjar man dock gå tillbaka till den position som Moderata samlingspartiet hade i dessa frågor före och JB-konkursen. Det var en konkurs som föregicks av stora vinstutbetalningar och innebar att 10 000 svenska elever stod utan skola – för att vi hade tillåtit fria vinstuttag. Denna naiva politik måste få ett slut, fru talman. Vi måste leverera det medborgarna förväntar sig av oss. Moderata och socialdemokratiska väljare är ense: Vinsterna i välfärden ska begränsas. Det är vår skyldighet att göra detta. 50 (M): Jag kan hälsa att jag hyllar jämställdheten, så har vi diskat av den delen. Jag kan också konstatera att civilministern talar om vinstförbud och vinstuttag. Inte ett enda ord har han sagt om jämställdhet, och har han haft två inlägg på sig. På tal om vinst kan jag bara konstatera att man har undantagit de ideella organisationerna, för även de har ju insett att det inte går att driva verksamheten vidare med det vinstförbud som de facto föreslås. Jag vill dock gå tillbaka till jämställdheten. Civilministern säger sig ingå i en feministisk regering, och ändå är man beredd att lägga fram ett förslag som i praktiken innebär vinstförbud i en kvinnodominerad sektor. Jag undrar i mitt stilla sinne varför. Vad säger den feministiska regeringen till dem som håller på att utbilda sig inom dessa yrken? Sju av tio som studerar till sjuksköterska, barnmorska eller fysioterapeut – alla dessa är kvinnodominerade utbildningar – tycker nämligen att det är viktigt att kunna välja typ av arbetsgivare, privat eller offentlig. Jag har stor respekt för det. Sex av tio blivande barnmorskor bedömer att de skulle ha bättre möjligheter att påverka sin arbetssituation och få gehör för sina idéer hos en privat vårdgivare. medlemmar väljer bort landstingen på grund av dåliga villkor. De privat anställda har högre löner och bättre arbetstider. ordförande säger så här: ”Försöker man tvinga våra medlemmar att gå tillbaka till kommer många att lämna yrket.” Det är alltså ordförande som säger det. Håller då civilministern med utredaren om att förslaget inte kommer att få någon inverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor? Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 12 (forts.) Svar på interpellationerna 2017/18:141 och 256 om vinstförbudets påverkan på jämställdheten 51 (M): Vi har haft en debatt om valfriheten i välfärden. Det mest uppseendeväckande uttalandet i kvällens debatt har varit att det är Alliansens fel att den socialdemokratiska regeringen måste samarbeta med Vänstern. Men om det inte hade varit så att Socialdemokraterna lutade sig till vänster hade vi inte haft en socialdemokratisk regering över huvud taget, utan då hade vi styrt. Jag tycker därför inte att civilministern ska kleta på oss detta. Det är helt fel tänkt, helt enkelt. Socialdemokraterna kör med skrämselpropaganda i retoriken. De pratar om att de vill hålla de stora kapitalisterna borta från välfärden, men i själva verket handlar detta förslag om att hindra den småskaliga välfärden. Civilministern pekar på hur det ser ut i . I har vi dock valt ett annat system. I kan alla elever gå i en friskola – man behöver inte ha en tjock plånbok för detta, vilket är fallet ute i . Det system som vi har är mycket bättre, eftersom man inte behöver ha rika föräldrar för att kunna välja vilken skola man vill. Socialdemokraterna vill förhindra den småskaliga välfärden. Ett hemtjänstföretag kommer inte att kunna överleva, för ett hemtjänstföretag har oftast inte något operativt kapital. Jag skulle gärna vilja höra från eller från civilministern hur stort operativt kapital ett hemtjänstföretag har. Utan att ni behöver svara kan jag säga att det i princip är noll. Ett företag som inte kan göra en liten vinst för att kunna parera dåliga år kommer att gå omkull. Detta är socialdemokratisk politik in i roten. Ni har alltid varit emot fria företag i välfärden, och ni har alltid försökt att motarbeta dem. 52 (S): Det är väldigt svårt att debattera med moderater som kommer med sådana här påståenden om att sossarna alltid har varit emot småföretag och försökt att kämpa emot dem. Historien har visat att det har funkat riktigt bra i det här landet när vi har styrt. Men det vill inte se. De vill heller inte se förslaget som sådant. står de och påstår att det är de mindre företagen som skulle slås ut. Om de anstränger sig med att försöka läsa det förslag som har lagts fram kommer de att se att detta är ett sätt att få pengarna att stanna kvar i verksamheten och att se till att vi återinför pengarna så att de inte försvinner ut ur landet eller ned i aktieägarnas fickor. Vi ser till att verksamheten fortsätter. Jag känner , som egentligen heter något annat. Hon jobbar inom ett privat vårdföretag och åker hem till äldre. Hon har en mycket stressig arbetssituation. Hon tjänar dessutom mindre än dem av hennes kollegor som jobbar i den offentliga sektorn – i kommunen. Hon har det så stressigt att hon måste äta sin mat medan hon kör bilen till nästa äldre, eftersom schemat är så ansträngt. Om vi ser till att vinsterna går tillbaka till verksamheten kan man anställa fler, även i den privata sektorn. Då kommer , som alltså egentligen heter något annat, att få en mycket lugnare situation. På så sätt kan vi se till att kvinnorna får en mycket bättre arbetssituation. Detta är bra för jämställdheten. Jag vill också kommentera det som påstods i debatten om att inte har nämnt ordet jämställdhet. Jag har hört honom säga hur bra detta blir och att det är bra att nu välkomnar jämställdhet och feminism. 53 (M): Till er som sitter uppe på läktaren vill jag säga att vi slutade mitt i en debatt. I denna debatt gav jag exempel från insidan, det vill säga från kvinnor som har startat verksamheter. På det svarade att det med detta förslag inte alls behöver bli så att man inte har några pengar kvar. Men i till exempel finns en vårdcentral på en ort som det offentliga, det vill säga regionen eller , har lämnat. Där drivs i stället en privat verksamhet via regionen. Regionen ställer krav på denna vårdcentral att ha minst en halv miljon över , som en krockkudde om någonting händer. Alla vet vad en krockkudde som sitter i en bil innebär. Detta är en krockkudde för verksamhetens skull. I det förslag som presenterades börjar det att öppnas upp för att det kan bli så att det hela hamnar där vi har sagt att det kommer att hamna, det vill säga på minus. Om man går minus, vilket vi kan se hända, ska man kunna ha ett basbelopp på 45 000 kvar. Detta basbelopp är alltså 45 000, medan kräver en halv miljon. Man fattar ju själv att det inte går ihop. Regeringen åker till andra länder och säljer de goda exemplen med friskolor, vård och omsorg. Man säger att det funkar väldigt väl i och att vi har nya metoder. Men här hemma ska vi lägga ned dem. Det rimmar inte alls. 54 (M): hjälpte nu till att sätta fingret på hyckleriet i Socialdemokraternas politik. Om hade varit engagerad i arbetsmiljö – om hade värnat sin bekant som jobbar i – hade hon slagits tillsammans med oss moderater, sida vid sida, för att se till att fler verksamheter knoppas av, att fler privata företag startar och att fler anställda får jobba i den verksamhet som har lägst sjukfrånvaro. Det är naturligtvis så att statsrådet, och alla andra vet vilka arbetsgivare det är som orsakar ohälsa. Det är kommun, stat och landsting. De arbetsgivare som har lägst sjukfrånvaro i är de privata företagen. Sjukfrånvaron är lägst redan om man räknar med alla företag, men om man dessutom bryter ned denna statistik till mikroföretag och stora företag är sjuktalen extremt låga, fru talman. Om det var så att ville värna dem som arbetar i och äldreomsorgen skulle hon vara den argaste kritikern av det förslag som presenterades . bemötte heller inte den lilla matematiklektion vi hade före pausen. Sanningen är alltså att det så kallade operativa kapitalet betyder att inga företag i välfärdssektorn i får gå med vinst. Detta är en principiell fråga. Det är naturligtvis så att människor flyr från , , och andra länder som har testat den samhällsmodell som i , med hjälp av socialdemokrater och miljöpartister, vill införa. 55 Statsrådet (S): Jag vill avslutningsvis tacka , , , och för denna diskussion. Den har tyvärr utgjort ännu ett bevis på vilka ideologiska låsningar som finns i denna frågeställning. Ofta hör man i denna kammare paralleller till Sovjetdiktaturen och när vi talar om att vi bör ha ett regelverk som begränsar läckaget från den offentligt finansierade välfärden. Det är sorgligt att vi är där. Avslutningsvis vill jag påminna ledamöter och eventuella åhörare om att den ordning som regeringen föreslår är en ordning som finns i samtliga andra europeiska länder. är det enda landet i som inte har begränsningar av vinstutbetalningar från den offentligt finansierade skolan. Om vi ska säkerställa att det även i fortsättningen kommer att finnas mångfald och valfrihet för medborgarna, om vi ska se till att medborgarna i praktiken har riktig valfrihet mellan olika verksamhetsinriktningar, krävs ett regelverk som fokuserar på kvalitet och som säkerställer att resurserna används till att höja kvaliteten i verksamheterna. Kvaliteten på det här området, fru talman, skapas av medarbetarna. Om medarbetarna har bra villkor, och är tillräckligt många, uppstår bra kvalitet. Om medarbetarna har dåliga villkor, och är för få, uppstår kvalitetsproblem. Om vi kan få på plats ett regelverk som innebär att en större del av skattebetalarnas pengar investeras i personalen kan vi jobba med att höja kvaliteten. Det är en fråga som våra kommuner slåss med , det är en fråga som är ytterst aktuell också för de privata utförarna och det är en fråga som kräver att staten, regering och riksdag, agerar och lagstiftar fram ett regelverk som löser problemen. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:270 om vinstförbud 56 Statsrådet (S): har frågat mig vilka företag jag har träffat som har en bild att ett vinstförbud inte påverkar företagen och medarbetarna negativt, om jag bedömer att medarbetarna i de privata välfärdsföretagen gör ett sämre jobb än motsvarande personer i den offentliga sektorn samt – om den reglering som interpellanten kallar ett vinstförbud införs – vilka åtgärder jag vidtar för att kvaliteten i verksamheterna inte ska sjunka och för att vårdcentraler och skolor, bland annat i kommun, inte ska läggas ned. Regeringen har varit tydlig med att den även i fortsättningen vill att enskilda aktörer ska kunna vara verksamma i välfärden. De som bedriver seriösa välfärdsverksamheter och som regelmässigt återinvesterar i verksamheten kommer även fortsättningsvis att kunna bedriva verksamhet med hög kvalitet. En mångfald av aktörer inom välfärden kan bidra till ökad innovation och utveckling. Självklart gör medarbetarna i privata välfärdsföretag ett lika viktigt arbete som medarbetarna i den offentliga sektorn. Att en större andel av skattemedlen används till att exempelvis höja personaltätheten och att förbättra lönerna för medarbetarna i välfärden i stället för att delas ut till ägarna är positivt både för medarbetarna och för kvaliteten i välfärden. Regeringen fattade beslut om en lagrådsremiss med förslag om att ett tillstånd för att ta emot offentliga medel ska införas inom och skollagsreglerad verksamhet. Då regleringen är utformad för att ge en rimlig ersättning för investerat kapital bedömer regeringen att huvuddelen av de aktörer som bedriver välfärdsverksamhet kommer att vara intresserade av att göra det även när regleringen genomförs. Det kan inte uteslutas att vissa aktörer väljer att lämna välfärden, och det är troligt att regleringen kommer att medföra ägarbyten. Att delar av verksamheterna kommer att drivas vidare av andra ägare bedöms inte påverka brukarna i någon större omfattning. Det är inte ovanligt att privata utförare går i konkurs eller väljer att lämna välfärden, vilket även förekommer bland privata skolhuvudmän. Regeringen erfar att verksamheterna i dessa fall utan större dröjsmål har kunnat övertas av nya utförare och huvudmän. Kommunerna är alltid skyldiga att i sista hand erbjuda motsvarande tjänster i egen regi. Det finns många exempel på länder som klarar välfärden utan att tillåta fria vinstuttag. I är vinstutdelning helt förbjudet för fristående skolor. Trots detta går av alla grundskoleelever i i fristående skolor med olika former av pedagogisk inriktning. Även om fristående skolor är vanliga i tillåter inget annat europeiskt land att offentliga medel går till skolverksamhet som syftar till att skapa vinst för sina ägare. När det gäller verksamhet inom vård och omsorg förekommer vinstdrivande verksamhet i andra länder. Andelen icke-vinstsyftande verksamhet är dock generellt större i övriga europeiska länder än i . I exempelvis är andelen icke-vinstsyftande verksamhet inom sjukvården . Sett mot denna bakgrund går det alltså att skapa en välfärd med en mångfald av aktörer och med valfrihet för medborgarna utan att det offentliga finansierar företag vars vinstuttag är helt oreglerade. De förslag som regeringen har lämnat till Lagrådet omfattar inte verksamhet som bedrivs enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen anser att det behöver utredas vidare vilken lösning som behövs för att skattemedel ska användas till det som de är avsedda för inom hälso- och sjukvården. Regeringen har tillsatt utredningen och reda i vården med som särskild utredare (dir. 2017:128). Förslagen ska delredovisas och slutredovisas . 57 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Den här interpellationen har jag skrivit därför att jag värnar valfriheten. Jag värnar valfriheten för den som vill välja sin skola. Jag värnar valfriheten för den som vill välja sin vårdcentral. Jag värnar valfriheten för den som vill välja sin äldreomsorg. är världsunikt, och jag är mycket stolt över det. Jag blir djupt bekymrad när jag hör ledamöter och statsråd prata om i kammaren. I kostar det upp till två och ett halvt tusen att gå i en friskola. Den ensamstående trebarnsmamman i , som jag för övrigt råkar känna, som har haft sina barn i friskola skulle alltså med den modell som presenteras i det här svaret kanske behöva betala . Det skulle innebära att den ensamstående trebarnsmamman inte skulle kunna ha sina tre barn i friskola. Jag vill inte ha ett sådant system, fru talman.