prot · H509109 · 2018-05-04 00:00:00 — För att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är det centralt att reglerna är ändamålsenliga. På så sätt begränsas den administration som krävs för att följa regelverken. Konsekvensutredningar är centrala för att nå mer ändamålsenliga regler, och de måste hålla god kvalitet. Det är därför glädjande att granskning visar att kvaliteten har blivit bättre , och arbetet fortsätter med att höja kvaliteten ytterligare. Enligt den årliga uppföljning som gör har företagens administrativa kostnader totalt sett ökat . Det är givetvis inte bra. Det kan konstateras att en betydande del av de kostnader som träffar företag har sitt ursprung i EU. Det är därför centralt att arbeta för ett effektivt införande av EU-lagstiftningen. kan regler som omger företagandet utgöra viktiga spelregler på marknaden och därigenom ha ett skyddsvärde i sig. I vissa fall väger skyddsvärdet tyngre än att hålla kostnaderna låga. Regeringens ambition är dock också fortsättningsvis att det ska vara enkelt att vara företagare i och att kostnaderna ska minska. 9 (M): Tack, statsrådet, för svaret! I en tidigare interpellationsdebatt här hörde vi säga: Vad gjorde du, ? Det är en relevant fråga även på detta område. Jag tror att det är få företagare som blivit företagare därför att de tycker att det är roligt att hålla på att arbeta gratis åt staten med att fylla i blanketter. Jag känner ett antal företagare i olika branscher. Om man är rörmokare i , till exempel, och har ett antal anställda jobbar man måndag, tisdag, i produktionen, och lördagen ägnar man åt pappersarbete. Om man driver en privat förskola är det ungefär samma sak: Man jobbar med personalen och barnen och det som är viktigt, och sedan ägnar man sig åt administration. Företagarna kommer med en rapport , som skriver om och som näringsministern säkert har läst om: Regelkrånglet är företagarnas stora fasa. Det är ungefär den bild man får, och det var därför jag ställde denna interpellation. , , publicerade en rapport, Ny mandatperiod, nya möjligheter, som består av två delar. Den ena delen är en Skopundersökning som redogör för hur företagarna upplever regler och regelverk och om det har blivit enklare eller krångligare . Man har också frågat vilka regelområden som utgör hinder för att växa. NNR konstaterar, via landets företagare och enkätundersökningen, att det har varit fyra förlorade år för det statliga regelförbättringsarbetet i . Kostnaderna för företagen till följd av regler har ökat, och företagen upplever ett ökat krångel. av företagen har inget eller litet förtroende för regeringens arbete. Det är naturligtvis bekymmersamt. Inför denna interpellationsdebatt gick jag in på regeringens hemsida. Jag tyckte att det var intressant att se vilket korståg regeringen har haft mot regelkrångel, vad regeringen har skrivit, vilka initiativ den har tagit och vad den har gjort. Man kan jämföra detta med till exempel vinster i välfärden, där ett statsråd har åkt land och rike runt och svartmålat landets företagare. Man kan jämföra med ett annat statsråd som framställer företagen som skurkar när det gäller arbetsmiljö. Ni har alltså varit mycket effektiva i vissa delar. När man söker på regelkrångel på regeringens hemsida hittar man ett dokument. Det är en debattartikel, som i och för sig var klok. Där skriver statsrådet att TTIP öppnar nya möjligheter för . Den är publicerad . Det är den information som finns på regeringens hemsida. Det är möjligt att det är orättvist att regeringens tjänstemän inte har lagt upp fler dokument på regeringens hemsida och att de inte har lagt upp alla initiativ för att minska regelkrånglet i . Men uppenbarligen har de i alla fall inte nått regeringens hemsida. Detta tror jag stämmer rätt bra med den bild som jag har när jag är ute på mina många företagsbesök, nämligen att företagare upplever att det har blivit krångligare och att det har blivit jobbigare. De upplever att de inte har den support från regeringen som den tidigare regeringen visade. Det är det som också denna visar. På område efter område upplever företagen ett ökat krångel. Det är klart att det inte ökar företagens konkurrenskraft när kostnaderna för regelkrångel ökar med 1 miljard . Det är en inhemsk produktion av kostnader som regeringen och myndigheterna har skapat. Under den förra mandatperioden skedde det ett enormt arbete för att minska regelkrånglet, och det fick effekt. När man släppte den frågan har regelkrånglet ökat. 10 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för att jag får möjlighet att klargöra vad det är som jag tror egentligen underlättar för företag långsiktigt och hur man ska jobba strukturerat med dessa frågor. Jag vet inte hur det är med , men om jag tänker på mitt eget liv har min smarta telefon underlättat mitt liv väldigt mycket. Jag gör många ärenden i den som jag tidigare behövde gå till något ställe, till exempel en bank, för att göra eller för att fylla i något papper. Det tog och var krångligare. Det som har hänt i – det är en viktig fråga – är att vi inte har digitaliserat tillräckligt snabbt. Jag lyssnade faktiskt på partiledare . Då sa han att vägen till förenkling går via digitalisering. Det lät som mina egna anföranden på detta tema. Det känns därför jättebra att vi har samma bild av läget. rankas fortfarande mycket högt när det gäller digitalisering. Men det finns ett område där har sjunkit tillbaka kraftigt , och det gäller den offentliga sektorns digitalisering. Det som vi inte har gjort, och som inte gjordes , är att jobba med digitaliseringen i den offentliga förvaltningen. Det innebär att som satt i regeringsställning var det fullt möjligt att lämna in årsredovisningen till på en servett. Men man fick inte lämna in den digitalt. Ett viktigt initiativ som vi har tagit den här mandatperioden gör att man kan lämna in sin årsredovisning digitalt. Då kan man säga att det bara är en årsredovisning. Men det handlar ju om uppgifterna som företagen lämnar till staten. Om de kommer in digitalt till en myndighet öppnas helt nya möjligheter för oss att inte störa de enskilda företagarna med uppgiftslämnande i många andra sammanhang. Då får vi nämligen uppgifterna vid ett och samma tillfälle. Hur kan det komma sig att , som toppade nästan alla rankningar i fråga om offentlig sektor och digitalisering, med i regeringsställning hade tappat så mycket och att vi till och med ramlade ned på UN E-Government Survey? låg vi i topp, och 2010 hade vi till och med fallit utanför topp 10-listan. Länder som och gick om i fråga om digitalisering och e-förvaltning inom offentlig sektor. Din partiledare och jag var överens om att det är detta som kommer att driva förenkling och spara tid för företag. Varför gjorde man då inte detta i regeringsställning? Det är en viktig fråga. Vi jobbar väldigt mycket med det. Det gäller inte bara årsredovisningar. Vi går ihop med SKL i ett samarbetsavtal i de mest regeltunga branscherna och försöker göra en digital process när det gäller att både starta och driva till exempel restaurangföretag. Vi går vidare med besöksnäringen. Vi har sagt att vi ska titta på andra regeltunga branscher därför att det på allvar underlättar för företagen. Detta är därför lite grann en hemläxa. Menar man allvar med förenkling, då är det digitalisering man måste lyckas med. Och det satsar vi mycket hårt på. Jag är medveten om att det inte går på en kvart att digitalisera en process för alla restaurangföretagare i , eftersom man då ska involvera många kommuner, länsstyrelser och statliga bolag. Men gör man det på rätt sätt har man underlättat för företag . Gör vi det möjligt att lämna in årsredovisningen digitalt då är mitt besked att det är en frivillig inlämning men att det kommer att bli obligatoriskt med digital inlämning av årsredovisningar framöver. En del kommer att klaga på det. Men det underlättar för de allra flesta företag på lång sikt att vi gör detta digitalt och enkelt från början. 11 (M): Jag tackar statsrådet för detta brandtal. Låt mig då notera att det finns ett dokument på regeringens hemsida som handlar om regelkrångel, och det handlar om . Det avtalet hade i och för sig varit bra för ; där är vi överens. Låt oss då konstatera hur verkligheten ser ut. Det måste rimligtvis alltid vara så att det är företagarna som har tolkningsföreträde, eftersom det är företagarna som upplever regelkrånglet. Det spelar ingen roll vad jag och statsrådet tycker. Då kan vi konstatera att det är betydligt fler företagare – – som upplever att det har blivit krångligare än som upplever att det har blivit enklare – – att följa de statliga reglerna jämfört med hur det var för bara . är en våldsamt stor ökning. Och Skop har ställt samma fråga . Den andel som anser att det har blivit krångligare har ökat från . Så kan man fortsätta sida upp och sida ned. Verkligheten slår alltid retoriken. Men jag tycker att det skulle ha varit bra om regeringen hade haft ett korståg mot regelkrångel. Statsråden hade kunnat samlas en gång , och näringsministern hade kunnat fråga de olika statsråden: Vad har du gjort på ditt område för att minska regelkrånglet, ? Vad har du gjort på ditt område när det gäller plan- och byggregler? På vilket sätt har vi lyckats korta handläggningstiderna inom Lantmäteriet? På vilket sätt använder vi digitalisering vad gäller öppna data i byggprocessen? Det hade kunnat vara ett fantastiskt arbete för näringsministern. Precis som gjorde hade man kunnat ställa frågan: Vad har du gjort, ? Det man har gjort är att man har skrivit en debattartikel om TTIP som ligger på regeringens hemsida. Den var bra, och den kan fler gå in och läsa. Men prat hjälper naturligtvis inte företagare. På område efter område uppfattar företagen att det har blivit krångligare och dyrare. Och de förlorar naturligtvis konkurrenskraft. Det är klart att man kan säga att är en intresseorganisation. Men precis som statsrådet sa i sitt svar har också konstaterat att företagens administrativa kostnader har ökat . Jag tror därför att vi är ganska överens om problembilden: Det har blivit dyrare, krångligare och svårare att vara företagare i under den senaste mandatperioden. Det tror jag drabbar jobben. Jag tror att detta har dolts lite grann under den högkonjunktur som världen befinner sig i. Men det kommer då världsekonomin inte kommer att dra . Då har vi skapat inhemska kostnader för våra företag och försämrat konkurrenskraften för företagen. Vi har kanske också gjort det lite tråkigare att vara företagare. Jag tror nämligen att om man är rörmokare, som min kompis är, tycker man att det är mycket roligare att vara ute och hjälpa kunder att fixa vatten och avlopp än att sitta och göra bokföringen eller att skicka in personnummer på alla som har jobbat med månadsrapportering och så vidare. Varje litet steg från myndigheterna är säkert rätt och riktigt. Men summan av reglerna och summan av krånglet blir att om vi har 400 myndigheter i har vi en företagare som ska hantera alla regelverk, allt regelkrångel och alla situationer. Där tror jag att det vore bra om näringsministern hade haft ett korståg mot regelkrångel och att näringsministern hade plågat sina statsrådskollegor och frågat dem: Vad har du gjort för att minska regelkrånglet på ditt område? Då tror jag att vi hade sett effekter av det. 12 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill nämna ett par saker. Till exempel kommenterar inte med ett ord varför den dåvarande moderatledda regeringen försummade hela digitaliseringsarbetet. Detta gör att nu inte längre rankas som ett toppland när det gäller till exempel förenkling för företag, eftersom våra offentliga system inte är digitala. Vi uppfattas som ett land som har hamnat efter därför att vi inte har gjort den förenkling för företag som vi har fått vara med om när det gäller våra smarta telefoner. har väl ingen annan uppfattning än vad hans partiledare har, att det är detta som förenklar mest för företagen? Vi började ju där – att jag och partiledare är överens om att digitalisering kommer att förenkla. Det är där vi har gjort våra satsningar , eftersom det på lång sikt ger mest effekt för regelförändringar. Vad händer då om vi går in i sak och säger att kostnaderna ökade med lite över 1 miljard? Det är ganska mycket pengar, men om man går in och tittar på vad denna kostnadsökning på 1,2 miljarder för svenska företag egentligen är ser man att ungefär 1 miljard är på grund av nya EU-regler mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ska vi vara utan dessa regler? Ska vi göra det lättare att bedriva penningtvätt i än i andra europeiska länder? Ska vi vara utan ett system som kommer åt internationell terrorism? Nej, det är klart att vi inte ska. Jag tror att och jag egentligen är överens om att det är rimligt att har dessa regler, inte minst när vi har sett terrordåd över hela och i och . Då måste vi tuffa till reglerna för detta. När vi gör det uppstår också kostnader för företag, till exempel hos banker och finansieringsinstitut som måste redovisa och ha koll på detta på ett annat sätt . Det kostar pengar för företagen att göra detta, men det finns ett samhällsintresse att inte göda penningtvätt och terrorism i . Därför finns de regler som kom till stånd och som drev upp kostnaderna för företagen. Jag håller med om att vi måste se till att den sammanlagda kostnaden och tiden som företag ägnar åt administration minskar. Då är digitalisering en del, men vi bör också ha en process där vi skalar bort vissa regler som inte är nödvändiga. Det var detta som vi såg i projektet med restaurangföretagarna. När vi tillsammans med kommunerna påbörjade detta projekt upptäckte vi att kommunerna ställer olika krav på restaurangföretagare, trots att det är samma lagkrav i botten. Grannkommunerna kan alltså ställa olika krav på företagare att rapportera in olika uppgifter, trots att det är samma lagstiftning. Jag tror verkligen att vi genom att gå igenom detta på ett strukturerat sätt både kan minska antalet regler och se till att uppgiftslämnandet blir mer korrekt. Jag ser dessutom ofta hos små företag att man inte bara tycker att det är jobbigt med regler – man är också orolig för om man gör rätt. Det är inte så lätt att fylla i dessa blanketter. Jag blir själv lite stressad och svettig så fort jag får en blankett – fyller jag i rätt nu? Att digitalisera denna process från början till slut är ett sätt att få veta i vilken ordning man ska fylla i, vilka uppgifter man ska fylla i och hur man ska göra det. Man behöver dessutom inte lämna samma uppgift . Jag tror att vi har ett viktigt jobb att göra fortsättningsvis i för att förenkla och göra regelarbetet enklare för företag, så att det tar mindre tid. Men man kan heller inte måla allt i svart. Jag såg LRF:s senaste lönsamhetsbarometer om småföretag. var ytterligare ett rekordår; svenska småföretag har sällan varit så lönsamma som just . Sju av tio småföretagare vill växa avseende antalet anställda. Vi har alltså en fantastiskt spännande utveckling . Det gäller att stödja den, bland annat genom digitalisering och förenkling men också genom ökade möjligheter till finansiering, bättre betaltider för småföretag samt exportstöd, så att företag kan nå ut på nya marknader. Detta är ett arbete som jag ser fram emot att fortsätta bedriva, gärna i samarbete med i de delar där vi är överens. 13 (M): Låt oss återigen påminna statsrådet om att det bara finns ett enda dokument på regeringens hemsida som handlar om regelkrångel. Det kanske inte är den kraftfullaste satsning som jag har varit med om, och det finns säkert förklaringar till det. Låt oss konstatera att sex av tio företag i den undersökning som släpptes i går säger att bördan har blivit större, att det har blivit krångligare och att det har blivit svårare att vara företagare i . Låt oss också konstatera att NNR säger samma sak. Detta kan man rimligtvis inte skylla på en annan regering. Jag tycker att är lite rolig. Jag vet att statsrådet brukar vara på Twitter . Jag tycker att statsrådet ska gå in och titta på den enkla talepunktlista som DN:s krönikör har gjort, där regeringen har tre talepunkter just . Och det är alltid någon annans fel. Det hade varit klädsamt om det hade funnits 250 initiativ på regeringens hemsida. Jag är ganska säker på att det hade varit lättare och roligare att vara företagare i om det hade sprutat ut debattartiklar om att det är viktigt med regelförenklingar och om statsrådet hade varit som en blåslampa på sina regeringskollegor och frågat vad de har gjort på sina respektive områden för att minska regelkrånglet. Jag är ganska säker på att den undersökning som kom för sedan då hade visat att företagare upplevde att regelkrånglet hade minskat i i stället för att öka kraftigt. Jag tror nämligen att det är en reell skillnad, men det kan också vara känslan av att krånglet har ökat. Det intressanta när man läser undersökningarna är tidsserien, att man har ställt samma fråga och inte plockat ut den i enskilda mätningar. Jag har aldrig någonsin sett en så kraftig ökning av regelkrånglet, så uppenbarligen finns det mer att göra. Statsrådet skulle kunna publicera en debattartikel om att regelkrånglet ska minska i . 14 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att man som politiker inte bara ska skriva debattartiklar; man ska göra någonting också. hade chansen att jobba med digitalisering av det offentliga. Det har underlättat våra liv med till exempel smarta telefoner som gör att man inte behöver springa till banken och fylla i en massa blanketter. Man kan trycka lite här så är det klart. Varför är det inte lika lätt att vara företagare? Varför är det svårare att vara företagare digitalt i än i andra länder? Det beror på att det offentliga inte har gjort dessa investeringar. Vi rasade på rankningarna som hade ansvar. Detta får man ta ansvar för. Vi gör väldigt mycket på digitaliseringsområdet. Det är vårt fokusområde. hör jag att er statsministerkandidat säger att digitalisering är det område där det är viktigast att jobba med förenklingar. Det är exakt detta område som denna regering har prioriterat, till skillnad från er tidigare regering. Jag är glad för detta. Det blir dock lite konstigt när försöker att söka på regeringens hemsida och bara lyckas hitta en – när han inte kan googla på digitalisering. Har man inte fattat att digitalisering är förenkling har man en uppförsbacke i att hamna rätt mot företagen när man ska göra viktiga investeringar. Vi kommer att fortsätta underlätta för företag att växa, exportera och skapa i . Vi har väldigt optimistiska företag – sju av tio säger att de vill växa. Det största tillväxthindret just nu för svenska företag är kompetensförsörjning. Det är jättespännande; de vill anställa. Vi jobbar med smart utbildningspolitik och offentliga investeringar i form av bostäder, infrastruktur och bredband. Det är viktigare för att hålla igång svensk tillväxt än skattesänkningar som mest är för de rikaste människorna i . Där går en skiljelinje i svensk politik. Vi har ett bra track record när det handlar om hur företag utvecklas i . Det kommer vi att fortsätta utveckla, även med bättre och smartare regler – inte minst genom att jobba med digitalisering för att förenkla företagens villkor. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2017/18:485 och 503 om förnybar energi på 15 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att gå vidare med förslaget om att göra självförsörjande på förnybar energi när det är stopp för att koppla in nya elproducenter på nätet. har ställt tre frågor till mig gällande förnybar energi på . Den första frågan gäller om jag avser att vidta åtgärder för att biogasproduktionen i ska få långsiktigt hållbara konkurrensförutsättningar. Den andra frågan gäller om jag avser att verka för åtgärder som stimulerar avskiljning och användning av koldioxid för transportändamål. Den tredje frågan gäller om jag avser att ta några ytterligare initiativ för att stödja i dess strävan att bli helt oberoende av elproduktion från omvärlden. Jag vill inledningsvis tacka för interpellationerna, då de uppmärksammar flera viktiga och aktuella frågeställningar. Bakgrunden till frågorna är det uppdrag som fick att ta fram en förstudie om hur kan bli en pilot som går före i omställningen till ett smart och förnybart energisystem. I förstudien, som överlämnades till , görs bland annat bedömningen att det är fullt möjligt att skapa ett robust och förnybart energisystem på . Förstudien är fokuserad på hur kan bli en pilot som går före mot de mål som man enades om i energiöverenskommelsen och som fastställs i propositionen Energipolitikens inriktning som överlämnades till . Fokus är alltså inte på hur kan bli ett isolerat system. fråga om att kunna ansluta förnybar elproduktion på är viktig, inte minst med tanke på de goda resurser som finns på ön när det gäller sol och vind. Det bör dock poängteras att det inte finns något stopp för investeringar i förnybar elproduktion på . På hemsida framgår det tydligt att alla som vill kan ansluta solelsproduktion till elnät. För att kunna öka anslutningen av större elproduktion, som vindkraft, finns flera intressanta och innovativa tekniker som kan bli aktuella, såsom energilager, styrning av produktion och förbrukning med mera. har därför beställt en studie av för att definiera de tekniska möjligheter som finns för att kunna ansluta ny storskalig elproduktion på och öka leveranssäkerheten med de befintliga kablarna till ön, som ägs av . I studien ingår också att ta fram en långsiktig plan för fastlandsanslutningen, för att säkerställa utvecklingen och göra det tydligt för aktörer vad som gäller . första fråga om biogas och den konkurrenssituation som råder för våra nationella producenter har varit uppe i kammaren . Jag är helt enig med om att vi måste hitta en lösning. Men jag kan konstatera att det inte finns några enkla sådana. Biogas spelar en viktig roll i omställningen till ett fossilfritt . För att stötta svenskproducerad biogas föreslår regeringen i vårändringsbudgeten att stödet till produktion av biogas utökas med under innevarande år. Regeringen avser därtill att tillsätta den aviserade utredningen om biogasens långsiktiga förutsättningar. Den andra frågan som har ställt gäller avskiljning och användning av koldioxid för transportändamål. Det är en av flera nya tekniker som kan komma att spela en roll i omställningen av transportsystemet. Men tekniken är inte kommersiellt tillgänglig . Ett sätt att främja framtida lösningar inom transportsektorn är de kraftfulla insatser som görs för forskning och innovation på energiområdet. Regeringen har också successivt höjt anslaget för forskningsprogrammet, och kommer nivån att vara ca . Regeringen avser även att analysera förutsättningarna för avskiljning och lagring av koldioxid inom ramen för en utredning som ska ta fram förslag på en strategi för hur ska nå negativa utsläpp . Där bör även möjligheten att använda den infångade koldioxiden som en insatsvara i andra processer beaktas, eftersom det kan bidra till substitution av fossila insatsvaror. sista fråga gäller eventuella ytterligare initiativ för att stödja strävan inom energiområdet. föreslår i förstudien att de ska ges ett fortsättningsuppdrag. Det ser jag positivt på, och regeringen avser att återkomma i frågan. En förstudie är som vi vet bara en början. Slutligen konstaterar jag att omställningen av energisystemet inte bara är ett tekniskt projekt utan är till minst lika stor del ett samhällsprojekt som görs med gemensamma krafter från det offentliga, näringslivet och den enskilde medborgaren. Jag är övertygad om att den drivkraft som krävs finns på . Det märktes inte minst när jag besökte i samband med att presenterade sin förstudie. 16 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. förstudie är ett ganska välskrivet dokument, och det finns mycket där som är klokt. Vill man lära sig om energiförsörjning är det bra att börja där.