prot · H50995 · 2018-04-11 00:00:00 — Det kan röra sig om skattenedsättning för fossil diesel, att utrikesflyget är helt och hållet momsbefriat, att gruvindustrin i inte betalar någon koldioxidskatt alls, att vi har stora bränslesubventioner till yrkesfisket, vilket premierar till exempel bottentrålning som kräver väldigt mycket bränsle, att vi har en intensiv djuruppfödning och stora subventioner till köttindustrin i , att vi har ett reseavdrag som borde gynna kollektivtrafik men i stället gynnar massbilism samt ett antal andra förmåner för privatägda bilar. Jag tror att många av dessa skattenedsättningar och ekonomiska bidrag har kommit till med goda föresatser. Man kanske vill kompensera vissa utsatta regioner eller grupper i samhället. Man vill bedriva en industripolitik i som gör att de stora företagen inte bara flyttar till andra länder. Jag har full förståelse för detta. Men vi måste ändå fråga oss om det är rimligt att vi lägger tre till sex gånger mer på att subventionera det som smutsar ned än vi lägger på miljöåtgärder – i miljöbudgeten. Kan det vara så att särintressen har styrt denna utveckling en hel del? Det skulle kunna vara biltillverkare, stora industrier, köttindustri och annat. Hur effektiva är dessa subventioner? Det finns en mängd frågor som jag i alla fall ställer mig. Det är därför som vi i vill ha en utfasningsplan för de miljöskadliga subventionerna. I en sådan utfasningsplan tänker jag mig att man får väga den påstådda nyttan mot de negativa konsekvenser som detta får för miljön, och man får helt enkelt göra en avvägning. Men jag är helt övertygad om att vi skulle kunna avskaffa många av dessa mycket kostsamma och helt enkelt miljöskadliga subventionerna. Det kan inte vara så att i internationella sammanhang talar om att andra länder ska avskaffa sina miljöskadliga subventioner men att vi här i inte riktigt klarar av att sopa framför egen dörr. Jag har tagit upp denna fråga både med den tidigare borgerliga regeringen och med den nuvarande S- och MP-regeringen. Det svar som jag brukar få från och är att frågan bereds i . Men, , vad betyder det egentligen? Har ni en plan för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna? Det vore mycket intressant att få höra. Jag yrkar bifall till reservation 11. 168 (L): Jag tänkte att jag skulle börja med att hålla med några av de föregående talarna, och jag tänkte börja med . Hon talade om principen om att förorenaren ska betala. Det är en grundläggande princip också för Liberalerna. Det tycker jag är en bra princip. talade om att avveckla miljöskadliga subventioner. Det är en uppfattning som vi också delar. Vi har en del förslag redan i vår budget. Det handlar om ett reformerat reseavdrag och minskade dieselsubventioner till bland annat gruvindustrin och jordbruket. Det är ingen färdig plan, men det är ändå en tanke som vi kan dela. Och jag tror inte att det är någon här som egentligen tycker att miljöskadliga subventioner är någon speciellt bra idé. Detta betänkande är mångfasetterat eller spretigt, om man använder ett annat ord. Det finns ändå vissa röda trådar i det. En del handlar om regelverket som styr olika tillståndsprocesser. Det finns även en diskussion om ersättningsmodeller. Denna diskussion är mycket parallell med den diskussion som vi hade alldeles om skogspolitiken. När det gäller de två tillkännagivandena har det kanske blivit dagens tema att vi talar om vidöppna dörrar som slås in. Jag vill återkomma till det som jag sa tidigare om att detta ändå ska ses som en otålighet och att det ändå är resultaten som räknas. Att det pågår en massa arbete är vi nog mycket medvetna om allihop. Men det gäller ändå att regeringen får fram något resultat. sa under debatten om det förra betänkandet att man måste sluta bereda och gå till aktion i stället. Det är egentligen på det sättet som man ska se dessa tillkännagivanden. Vi ser, som sagt, att det pågår en del arbete kring detta. Men dessa tillkännagivanden är en tydlig signal från om vad vi vill se för resultat och att vi vill se detta resultat ganska snabbt. Det handlar i grunden inte om att man ska ställa lägre miljökrav, utan det handlar om att få fram effektiva och ändamålsenliga tillståndsprocesser. Vi vill från Liberalerna verkligen framhålla olika myndigheters roll i detta. I alla sammanhang när vi diskuterar tillståndsprocesser handlar det om att vi måste gå från myndighetsperspektivet till brukarperspektivet. När vi talar om brukarperspektivet är just långdragna och oförutsägbara tillståndsprocesser det som lamslår en verksamhet och som till och med gör att man avstår från att ge sig på en verksamhet. Jag ser en tydlig parallell med den diskussion vi har haft kring att vi vill ha mer flexibla tillståndsprocesser när det gäller vattenverksamhet. Liberalerna är inte med i energiöverenskommelsen, men i denna del har vi varit med och gjort tillkännagivanden från . Vi står alltså bakom delen om att man måste kunna anpassa tillståndsprocesserna till verksamhetens storlek och risk för miljöpåverkan. Som jag kan utläsa det nu är det dit vi är på väg. Även här handlar det om att man ska kunna ställa tydliga och relevanta miljökrav men ändå lägga fokus på själva miljöåtgärderna, så att inte kostnaderna för själva tillståndsprocessen suddar utan alla typer av möjligheter att gå vidare. Tillkännagivandet om kompensation vid inskränkningar i äganderätten behöver jag inte upprepa. Vi hade denna diskussion nästan alldeles . Jag tror att det var som sa att vi har sagt att det är tråkigt att diskutera budgetanslag. Det är inte tråkigt, men jag tror att jag sa att det blev en mycket ensidig diskussion och att vi måste öppna upp för nya kompensationsmodeller för att kunna få effektivare ersättningsmodeller där vi verkligen får ett skydd av skogen på ett bra sätt. Jag yrkar bifall till reservation 8, där vi stöder en moderatmotion om ekosystemtjänster. Man måste tydliggöra värdet av dem och sätta dem i ett samhällsplaneringsperspektiv. Det är inte en helt enkel uppgift hur man ska värdera och sätta ett värde. Men ofta handlar detta också mycket om kunskap och medvetenhet kring känslan av att de finns. Många har försökt sätta ett exakt krontal, men det är inte alldeles enkelt. Jag ska kommentera det som togs upp av och när det gäller att skydd av värdefull natur, hav och biologisk mångfald kräver finansiering från det offentliga. Liberalernas utgångspunkt är ändå att framtagandet av smarta och hållbara lösningar ändå bygger på vetenskap, teknikutveckling, marknadsekonomi och frihandel men att vi även ser att det finns tillfällen där det offentliga måste gå in och finansiera vissa skyddsåtgärder. Det var ingen som tog upp vindkraften här, och jag tror att även jag avstår. Men när vi för denna diskussion finns det säkert väldigt mycket att göra i fråga om den modell som finns. Men kommunerna måste fortsatt även ha en viktig roll i planeringen av sina markområden. Det gäller alla andra områden. Jag tycker att den jämförelse som gör i sin motion om fossil brytning inte är riktigt relevant. Den är helt väsensskild. Vindkraftverk byggs i mycket större utsträckning än man över huvud taget kommer att utvinna fossila bränslen. Jag tycker att förenklar detta när man bara säger att det så kallade kommunala vetot ska tas bort. Jag brukar aldrig använda detta ord. Detta handlar om att kommunerna ska göra en tillstyrkan och att man ska få till denna process på ett bra sätt. 169 (KD): Som flera har påpekat är det betänkande som diskuteras spretigt och innehåller lite av varje. Det ligger bitvis ganska nära det förra betänkandet vi debatterade, MJU17 om skogspolitik. Jag väljer i alla fall att i mitt anförande beröra två frågor, dels prövningen av djurhållande verksamheter, dels frågor om äganderätten. Tillståndsprocessen inom animalieproduktionen är ofta betungande. I SOU 2013:5 konstaterades också att det ställdes krav som är relativt ingripande utan att det finns motiveringar i det enskilda fallet och trots att det vetenskapliga underlaget är osäkert. Det är viktigt att tillståndsprocesserna är effektiva och rättssäkra. För att uppnå detta föreslog i SOU 2015:15 tre konkreta åtgärder som vi kristdemokrater instämmer i och som jag vill nämna. Det behövs en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning. Regeringen bör ge i uppdrag till och Havs- och vattenmyndigheten att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Detta uppdrag ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. Dessutom menar vi att prövningen av djurhållande verksamhet behöver koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer, detta för att få en mer enhetlig rättstillämpning, underlätta för specialisering av miljösakkunniga och effektivisera själva prövningen. I vår kommittémotion föreslår vi också att regeringen tar initiativ till att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktiga verksamheter. Den typen av verksamhet betraktas som mindre miljöpåverkande. Kravet på samrådsförfarande innebär extra kostnader för den enskilde, och det tar att genomföra verksamhetsförändringar. När det gäller äganderätten anser regeringen att jordförvärvslagen har en hämmande inverkan på konkurrenskraften i svenskt jordbruk genom att den försvårar extern kapitalförsörjning. Regeringen vill med andra ord göra det lättare för aktiebolag att köpa upp jordbruksmark. säger nej till en uppluckring av jordförvärvslagen. Vi menar att äganderätten till skogen måste respekteras. Visst finns det utmaningar när det gäller kapitalförsörjning inom jordbruket, men dessa utmaningar bör lösas genom förenklingar och förbättringar i andra regelverk. För att underlätta generationsövergångar föreslår att skattereglerna modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas. Även de olika regler som finns i våra nordiska grannländer för att underlätta generationsskiften bör övervägas i vårt land. konstaterade att det stora hindret för investeringar är den generellt låga lönsamheten i jordbruks- och trädgårdssektorn. Slutsatsen av detta bör enligt vara att man ska fokusera på ökad lönsamhet, vilket i sin tur kommer att attrahera kapital och investeringar. Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet, inklusive de två tillkännagivandena, samt till reservation nr 5 om prövning av djurhållande verksamhet med mera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1162 Tyngre lastbilar av (S) till statsrådet (S) 2017/18:1163 Säkerheten på landsbygden av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1164 Risk- och skyddsbedömning vid omhändertagande enligt LVU av (M) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1101 Forskning om virus av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1102 MOOC-kurser av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1103 Humanitärt bistånd via ideella organisationer av (KD) till statsrådet (MP) 2017/18:1104 Återuppbyggnaden av norra av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:1110 Lagstiftning om skydd för utländsk konst av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:1111 Kort klampningstid av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1114 Utvecklingen i av (S) till utrikesminister (S) 2017/18:1116 Säkra vägar för alla trafikanter av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) 2017/18:1123 Bedömningar av hastighetsbestämmelser av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1121 Stöd till inom ramen för Pesco av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:1128 Parkeringstillstånd för rörelsehindrade av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1131 Fördröjda utbetalningar till jordbrukare av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:1134 Väg 940 – ny av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1141 En sammanhållen politik för landsbygder av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1147 Körkort för diabetiker av (M) till statsrådet (S) § 23 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 12 anf. 34 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 66 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 108 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 136 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Utökning av antalet suppleanter § 5 Val av extra suppleanter § 6 Minskning av antalet suppleanter § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 8 Anmälan om faktapromemorior § 9 Ärenden för hänvisning till utskott § 10 Ärenden för bordläggning § 11 Planering och byggande m.m. betänkande 2017/18:CU16 1 (KD) 2 (M) 3 (SD) 4 (C) 5 (V) 6 (M) replik 7 (V) replik 8 (M) replik 9 (V) replik 10 (L) 11 (S) 12 (KD) replik 13 (S) replik 14 (KD) replik 15 (S) replik 16 (M) replik 17 (S) replik 18 (M) replik 19 (S) replik 20 (MP) 21 (C) replik 22 (MP) replik 23 (C) replik 24 (MP) replik 25 (SD) replik 26 (MP) replik 27 (SD) replik 28 (MP) replik 29 (M) replik 30 (MP) replik 31 (M) replik 32 (MP) replik (Beslut fattades under § 18.) § 12 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag betänkande 2017/18:CU6 33 (KD) 34 (M) 35 (C) 36 (S) 37 (KD) replik 38 (S) replik 39 (KD) replik 40 (S) replik 41 (C) replik 42 (S) replik 43 (C) replik 44 (S) replik 45 (MP) 46 NOOSHI DADGOSTAR (V) 47 (L) (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2017/18:CU18 48 (KD) 49 (M) 50 (SD) 51 (C) 52 NOOSHI DADGOSTAR (V) 53 (L) 54 (S) 55 (M) replik 56 (S) replik 57 (M) replik 58 (S) replik 59 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 60 (S) replik 61 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 62 (S) replik 63 (MP) (Beslut fattades under § 18.) § 14 Översyn av – grundlagsfrågor betänkande 2017/18:KU15 64 (SD) 65 (M) 66 (SD) replik 67 (M) replik 68 (SD) replik 69 (M) replik 70 HANS (S) 71 (MP) 72 (SD) replik 73 (MP) replik 74 (SD) replik 75 (MP) replik 76 (C) 77 (L) (Beslut fattades under § 18.) § 15 Kommunala och regionala frågor betänkande 2017/18:KU33 78 (SD) 79 (C) 80 HANS (S) 81 (SD) replik 82 HANS (S) replik 83 (SD) replik 84 HANS (S) replik 85 (M) 86 (MP) 87 (SD) replik 88 (MP) replik 89 (SD) replik 90 (MP) replik 91 (L) 92 (S) (Beslut fattades under § 18.) § 16 Kultur och fritid för barn och unga betänkande 2017/18:KrU6 93 AMNE (S) 94 (M) 95 (SD) 96 AMNE (S) replik 97 (SD) replik 98 AMNE (S) replik 99 (SD) replik 100 (MP) 101 (V) 102 (M) replik 103 (V) replik 104 (M) replik 105 (V) replik 106 PER LODENIUS (C) 107 (MP) replik 108 PER LODENIUS (C) replik 109 (MP) replik 110 PER LODENIUS (C) replik 111 (KD) 112 (SD) 113 (MP) replik 114 (SD) replik 115 (MP) replik 116 (SD) replik (Beslut fattades under § 18.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU17 117 (S) 118 (M) 119 (S) replik 120 (M) replik 121 (S) replik 122 (M) replik (forts. § 19) § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU16 Planering och byggande m.m. CU6 Ny lag om bostadsanpassningsbidrag KU15 Översyn av – grundlagsfrågor KU33 Kommunala och regionala frågor KrU6 Kultur och fritid för barn och unga § 19 (forts. från § 17) Skogspolitik (forts. MJU17) 123 (SD) 124 (MP) 125 (M) replik 126 (MP) replik 127 (M) replik 128 (MP) replik 129 (C) 130 (S) replik 131 (C) replik 132 (S) replik 133 (C) replik 134 (MP) replik 135 (C) replik 136 (MP) replik 137 (C) replik 138 (V) 139 (M) replik 140 (V) replik 141 (M) replik 142 (V) replik 143 (C) replik 144 (V) replik 145 (C) replik 146 (V) replik 147 (L) 148 (V) replik 149 (L) replik 150 (V) replik 151 (L) replik 152 (MP) replik 153 (L) replik 154 (MP) replik 155 (L) replik 156 (KD) 157 (V) 158 (KD) replik 159 (V) replik 160 (KD) replik 161 (V) replik (Beslut skulle fattas .) § 20 Övergripande miljöfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU19 162 (S) 163 (M) 164 (SD) 165 (MP) 166 (C) 167 (V) 168 (L) 169 (KD) (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 22 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 23 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018