prot · H509135 · 2018-06-19 00:00:00 — Byggindustrier vill ha nolltolerans mot fusk i byggbranschen. Likaså vill fackförbundet självklart att fusket och utnyttjandet av personal ska försvinna helt från branschen. Jag är den första att ställa mig bakom de självklara inställningarna. Branschens parter har gjort många bra insatser för att förstärka den sunda konkurrensen. Men fortfarande far alltför många människor illa i branschen, och konkurrensen är som sagt snedvriden. Det kan vi naturligtvis inte acceptera. Därför lägger regeringen nu fram propositionen om ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Syftet med lagen är att arbetstagare som är anställda av underentreprenörer i branschen ska få skydd för sin lön, men också att motverka den osunda konkurrens som jag redan har talat om. Lagförslaget innebär konkret att en arbetstagare som inte får lön från sin arbetsgivare ska kunna få sin fordran betald från en annan entreprenör i kedjan. I första hand ska arbetstagaren gå till den entreprenör som har anlitat hans eller hennes arbetsgivare och i andra hand till huvudentreprenören. Grundperspektivet i lagstiftningen är att den enskilde löntagaren ska gå skadeslös. Den entreprenör som har betalat ut lönen får sedan gå vidare och kräva ersättning från den arbetsgivare som är skyldig. Det här entreprenörsansvaret gäller både svenska och utländska företag och omfattar alla anställda i en bygg- och anställningsentreprenad i , även utstationerad arbetskraft från andra EU-länder. I lagförslaget finns också bestämmelser om rätt till insyn i entreprenadkedjorna. Det är ganska avgörande för att en sådan här lagstiftning ska fungera. Arbetstagaren eller den arbetstagarorganisation som man företräds av ska helt enkelt kunna ta reda på vilket företag som har entreprenörsansvaret. Lagen förhindrar inte att kollektivavtal sluts om entreprenörsansvaret. Men det krävs att kollektivavtalet ger ett likvärdigt skydd, vilket kan anses rimligt i fråga om lönefordringar. Det finns tre reservationer i betänkandet. Samtliga är från de borgerliga partierna. I en reservation yrkas det avslag på hela propositionen, och i en annan vill man ha en förenklad form av entreprenörsansvar. Vi har gjort bedömningen att den inte är tillräcklig för att man ska komma till rätta med de problem som finns i branschen. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Från talarstolen här har det sagts att detta är symbolpolitik och överimplementering. Det här är ingenting nytt som vi har kommit fram till . Detta är ett gammalt vallöfte från det socialdemokratiska . Dessa krav har funnits både från branschföreträdare och från löntagarföreträdare i branschen . Detta är sann socialdemokratisk politik. I en reservation föreslås att ikraftträdandet av den här lagen ska skjutas upp till . Som jag precis sa kommer inte denna lagstiftning som en blixt från en klarblå himmel. Den har varit efterfrågad . Vi gick ut med den som ett vallöfte. Lagförslaget har behandlats på samma sätt som all lagstiftning. Det har förarbetats och varit ute på sedvanlig remissrunda och man har vetat om att den ska komma. Ingen av remissinstanserna har haft någon som helst kritik mot datumet för införande av denna lagstiftning. Därför anser vi att ett ikraftträdande är helt rimligt. Det behövs ordning och reda i byggbranschen, och vi har inte råd att vänta till för mycket på det. 6 (M) replik: Jag inleder med att vi är överens om att branschen i stort är seriös, men det finns oseriösa aktörer som ställer till problem. Vi kommer till helt olika slutsatser om vilka den här lagstiftningen drabbar. Jag anser att det drabbar de seriösa företagen. I slutet av sitt anförande tog upp ikraftträdandet. är det , och vi ska fatta beslut. är det midsommar, och sedan går många på semester. Om jag har räknat rätt är det till den här lagen ska börja gälla. Det är väldigt . Även om man inte ska skylla på semester är en väldigt för implementering. Som säger har vi känt till det här lagförslaget väldigt . Det har varit flera utredningar med olika förslag, och i propositionen görs det ytterligare förändringar. Det har inte varit lätt, och det går inte att förbereda sig innan man vet vad som faktiskt ska gälla. Jag är förvånad över att regeringen inte har tagit på sig för att införa detta, vilket hade varit rimligt. Då är min fråga till om hon anser att det här är en rimlig tid för att implementera en så omfattande lagstiftning. 7 i (S) replik: Ja, vi anser att det är rimlig tid för ikraftträdandet. Det är inte alls ovanligt att vi stiftar lagar i kammaren som träder i kraft . Det är inte alls ovanligt att man har för implementering av ny lagstiftning. Många av de tidigare debattörerna i talarstolen har ju hänvisat till remissvaren till detta lagförslag. Det finns inte en enda remissinstans som har ifrågasatt ikraftträdandet av lagstiftningen. Därför blev jag förvånad över reservationen från de borgerliga partierna. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Jag kan också påminna när de borgerliga partierna har varit väldigt snabba att anta ny lagstiftning och nya regler, inte minst när det har gällt sänkning av a-kassan för enskilda personer. Det förslaget bereddes knappt över huvud taget. Den lagen trädde i kraft på en gång. Sedan har vi stupstocken i sjukförsäkringen. Det fanns ingen större tid för omställning för de enskilda individerna. I sådana fall är omställningen för enskilda individer betydligt större, mer omfattande och hårdare än vad det är att implementera en ny lagstiftning om huvudentreprenörsansvar i byggbranschen. Nej, jag tycker fortfarande att det är helt rimligt att införa detta . 8 (M) replik: Jag vill inte ställa grupper mot varandra på något vis. Dessutom är företagare också individer. Det som vi i alla allianspartier har försökt att förklara är att det här riskerar att drabba småföretag. De kommer att få längre betaltider, och många avtal måste ses över. Det har man inte kunnat göra innan man vet vad som kommer att stå i lagtexten, och det har man inte vetat särskilt . Det går inte att komma undan det. Jag ska inte försvara att remissinstanserna inte har detta med i sina remissvar. Det är ju en irrelevant fråga. Jag tycker att det är oansvarigt att inte ge hela branschen en längre omställningstid för detta. 9 i (S) replik: I vissa remissvar är man angelägen att lyfta diskussionen, men det gäller inte samtliga. Det kan man också anse vara något förvånande. Jag noterar att varenda gång som vi i kammaren vill förstärka arbetstagarnas, de enskilda löntagarnas, rätt vänds det från de borgerliga partierna som någonting som drabbar företag. Jag önskar att vi kunde se helheten. De som drabbas är enskilda individer. De som drabbas av den osunda konkurrensen i byggbranschen är framför allt de små seriösa företagen. Den här lagstiftningen är också preventiv och till för att också skydda de små seriösa företagen så att de har en chans att hävda sig på marknaden. Nej, detta är inte något som vi gör för att vara taskiga mot småföretag, tvärtom. Det här gör vi för att skapa en sund bransch. 10 (SD): ska vi debattera ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen. Med erfarenhet inom byggbranschen har jag personligen upplevt alla de problem som medlemskap i öppnat upp för inom den svenska bygg- och Det handlar om lönedumpning, avsaknad av arbetsmiljöarbete, svartarbete – ja, listan kan göras lång. När dessa egenskaper används som en konkurrensfaktor är de största förlorarna svenska löntagare och seriösa företag. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Vi får nu signaler om en början till en ny lågkonjunktur inom byggbranschen och att konkurrensen om jobben kommer öka. Vi inom ser förslaget som ett steg i rätt riktning för att skapa en sund konkurrens på den svenska arbetsmarknaden där de största vinnarna är de seriösa företagen och deras anställda. Jag har träffat många större, mindre och medelstora företag som tycker att detta är ett bra förslag. Den negativa synen hos Alliansens företrädare, att företag tycker att detta är ett dåligt förslag, håller jag inte med om. En liten parentes är att man kan tycka att det är märkligt att regeringen vill ta tag i problem som har skapats via EU-medlemskapet som man driver frågan om en europeisk arbetsmarknadsmyndighet, något som är en fara både för entreprenörsansvaret och för hela den svenska modellen. Det är något som man kan fundera på , men det är en annan fråga. I det stora hela tycker vi att förslaget är bra. Det kommer att leda till ökad ordning och reda i byggbranschen. Däremot har vi invändningar mot att lagen ska träda i kraft . Vi måste ge företagen en ärlig chans att förbereda sig, sätta sig in i lagen samt utbilda och informera internt. Regeringen verkar helt ha missat hur det ska gå till. Byggsemestern faller in vecka 28 och varar . De flesta byggföretagen stänger då ned. Sedan ska lagen träda i kraft direkt. När jag har tagit kontakt med framför allt byggföretag har många för det mesta varit positiva till förslaget, men de har haft starka invändningar mot den korta beredningstiden för att sätta sig in i vad som ska gälla. kommer på grund av dessa omständigheter att i voteringen rösta för att lagen införs, men att den ska träda i kraft . Jag yrkar därmed bifall till Alliansens reservation 2. 11 (M) replik: Det var intressant att höra hur började sitt anförande med att tala om det negativa med EU-lagstiftning som införs och drabbar och byggbranschen. har skrivit en motion om huvudentreprenörsansvar för utstationerade. I vår förra debatt, som vi hade för , hänvisade ni i till att det kommer en lagstiftning som ni tycker är bra. Men det här lagförslaget går ju mycket längre än ert förslag. Det gäller inte bara utstationerade utan alla. Det gäller inte bara ett led utan flera led. Som flera av oss här har tagit upp är detta riktig gold-plating, någonting som normalt sett inte tycker är så väldigt bra, vilket också inledde sitt anförande med att säga. Jag tycker att det är lite underligt. Som vi har försökt förklara kommer det här också att riskera att drabba små företag. Ni säger i ert valmanifest att ni vill förbättra villkoren för små och medelstora företag. Vad säger ni till de små företagen nu när ni ökar regleringen och den administrativa bördan för dessa företag? 12 (SD) replik: Min erfarenhet är att detta förslag har ganska bra stöd hos många seriösa småföretag. Jag har varit runt och träffat jättemånga företag inom byggbranschen. De tycker att det är ett bra förslag. Jag håller inte med er och instämmer inte i er tolkning av problemet, . Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Jag tycker att det är ett bra förslag, och många företag tycker detsamma. Jag vet inte vad jag ska säga i övrigt. Jag tror att detta kommer att gynna seriösa småföretag. Mycket av dessa problem grundar sig på den utstationerade arbetskraften och den möjlighet att etablera sig i som EU öppnade för utländska företag. av de här problemen gäller utländska företag, och det är ingen hemlighet. Så ser det ut. Jag har jobbat i den här branschen . Jag vet exakt vad det handlar om. Jag har träffat företagare. Jag har träffat fackföreningar. Jag har träffat jättemånga och diskuterat dessa problem, och de håller med. Jag köper inte Alliansens syn på problemet över huvud taget. 13 (M) replik: Men om det nu är så att av problemen handlar om utländska företag, varför gällde då inte ert förslag bara utstationerade, ? Det fanns ju sådana utredningsförslag. Det här förslaget kommer att gälla alla. Jag har också träffat väldigt många företag och har läst remissvaren från golvbranschen, byggindustrierna, installatörsföretagen med flera. De hävdar att det här kommer att drabba små seriösa företag, som inte kommer att få vara med i upphandlingar och som kommer att få ökade riskpåslag, längre betaltider och så vidare. Hur ska nystartade seriösa företag kunna ta sig in i den här branschen med ert förslag? 14 (SD) replik: Jag har också träffat företrädare för de specialistbolag som du nämner i ditt anförande, . De ser såklart om sin lilla nisch, men jag ser till hela byggbranschen. Lägger man fram ett lagförslag kan man inte bara ta hänsyn till en viss nisch. Vi måste se till helheten. Jag tycker att detta är ett jättebra förslag. Det är ett steg i rätt riktning för en sund konkurrens för samtliga företag. Jag instämmer över huvud taget inte i den problembeskrivning som Alliansen har, och det är grundat på min egen erfarenhet och på kontakter med både företag och företrädare för företag. 15 (V): är det en bra dag. Det är en bra dag för alla dem som arbetar inom bygg- och anläggningssektorn eller planerar att göra det, och det är en bra dag för alla andra som förstår värdet av en välfungerande arbetsmarknad med seriösa aktörer och med respekt för de arbetandes tid, kompetens och säkerhet. Det betänkande som vi debatterar handlar om införandet av ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen. Det är ännu ett av de vid det här laget ganska många steg som har tagits under den här mandatperioden för att förbättra den svenska arbetsmarknaden. Genom att ta tag i konkreta problem som finns inom olika branscher och lägga till rätta för flexibla lösningar kan lagstiftaren, det vill säga vi här i , understödja en utveckling av svensk ekonomi i positiv riktning. Vi vet nämligen att trygga arbetstagare och sunda konkurrensförhållanden driver fram en bättre produktivitetsutveckling och leder till att de kostnader och vinster som finns på samhällelig nivå blir rimligare fördelade. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Den proposition som regeringen har lagt fram rör i och för sig ganska specifika förhållanden. Som vi hört tidigare här handlar det om att arbetstagare som har tjänat ihop sin lön men inte får ut den av en bygg‑ eller anläggningsentreprenör ska kunna gå till arbetsgivaren och därefter till huvudentreprenören för bygget. Har man dragit sitt strå till stacken och byggt något eller gjort något åt en välsituerad huvudentreprenör ska inte det kunna dribblas bort genom oklara ansvarsförhållanden. Det här handlar i grunden om en kodifiering – vi gör lag av en självklarhet. En sådan här reglering hjälper till att bekämpa förekomsten av skojare och mindre nogräknade aktörer som dras till stora byggprojekt. Men den blir också en ständig påminnelse till etablerade och välfungerande aktörer om att de inte kan krama ut sin vinst genom att till exempel skicka vidare uppdraget till underentreprenörer som uppenbart är alltför billiga. Man måste kolla upp det bättre. Precis som regeringen vill jag understryka att det här både är en modell som stärker möjligheterna för enskilda arbetstagare att få ut sin rättmätiga lön i situationer där arbetsgivare i något led fallerar och – kanske ännu viktigare – kan fungera förebyggande och leda till en högre grad av självsanering inom branschen. En viktig aspekt av propositionen är förstås att reglerna även gäller utstationeringssituationer, det vill säga situationer där företag med säte utanför använder sig av arbetare som vanligtvis inte arbetar i utan skickas hit för att arbeta mer eller mindre tillfälligt. En viktig sak där är att det i de situationerna ofta är extra svårt för personer som har utnyttjats och inte får ut sin lön att göra sin rätt gällande och använda sig av andra möjligheter som finns i att utverka den lön man har rätt till. Det här är ett förslag till lagstiftning som genom sin konstruktion går väldigt väl in i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är ju i grunden en skyddslagstiftning. Den ska värna personer som är i ett utsatt läge i och med att de har utfört ett arbete men ändå inte får ut ersättning för det. Men lagstiftningen har också dispositiva element; organiserade parter på arbetsmarknaden kan inlemma den nya ordningen i sina kollektivavtal. Det blir då en ny grund för kollektivavtal, där man kan komma överens om andra regler som täcker motsvarande situationer och ger det skydd som arbetstagaren har rätt till. Därmed uppvärderas kollektivavtalens viktiga roll. Det här är något som vi har varit positiva till från sida, som vi har drivit på för behovet av en lagstiftning. Vi har tidigare motionerat om så kallat solidariskt ansvar av det slag som bland annat finns i . Därför var vi väldigt positiva till att fackförbundet kämpade in klausuler om solidariskt ansvar i avtalet med . Men vi har också påpekat att det här är principer som borde kunna hamna i lagstiftningen. Det är vanligt i att man går före med stora avtal. Lagstiftaren kan sedan konstatera att det här är någonting som bör gälla generellt. Vid utformningen av lagstiftningen kan lagstiftaren gärna – som i det här fallet – luta sig ganska mycket på den konkreta lösning och modell som har utvecklats i kollektivavtalen. Det är lätt att hålla med ordföranden för , , som säger att återigen har visat vägen genom att ta ansvar för utvecklingen i byggbranschen. Så fungerar den svenska partsmodellen när den är bra. Jag har konstaterat att den nya lagen får bli underlag i kommande kollektivavtal. Så går lag och avtal hand i hand på ett effektivt sätt. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Det riktigt anmärkningsvärda i dagens ärende är att det finns fyra partier som motsätter sig den här förbättringen och i första hand föreslår att propositionen avslås i sin helhet. Det är de fyra tidigare regeringspartierna, som för övrigt i regeringsställning fick i uppdrag av att ta fram någonting på det här området, vilket man dock inte gjorde. I följdmotionen från de borgerliga partierna och i den argumentation som vi har hört här finns det flera element som bildar ett mönster tillsammans med borgerlig argumentation i en del liknande frågor. Man påstår till exempel att man håller med om att det finns problem. Det är ju bra, när det är uppenbart för alla andra. Sedan säger man att det är viktigt att göra någonting åt det. Men man föreslår ingen lösning som svarar mot själva problemet. Så har det varit i andra situationer, till exempel när vi har diskuterat regler och villkor för utstationerad arbetskraft generellt, och så är det också i den här frågan. Det är också lite lustigt att man säger att det här är ett problem som inte är så vanligt att det kräver lagstiftning. Men om lagstiftning införs skulle det ändå plötsligt bli jättejobbigt för jättemånga. Det är ett lite besvärande förhållningssätt till logik, känns det som. Man lutar sig också från borgerligt håll mot EU för att försöka försvaga arbetstagarsidan. I det här ärendet talar de borgerliga partierna om överimplementering av EU-direktiv. måste inte ge arbetstagare ett bättre skydd mot uteblivna löner, och det blir trist om vi ändå gör det. Det är samma synsätt som vi exempelvis kunde notera i debatten om den så kallade Lavallagen. Då passade man på efter en dom i att begränsa konflikträtten vid utstationeringssituationer betydligt mer än vad domen föranledde. Där kan vi tala om överimplementering. Den lagstiftningen är som tur är äntligen förändrad. Vidare kom man med ganska ogrundade påståenden om den svenska modellen och kollektivavtalens roll. Man påstår till exempel att parternas autonomi skulle hotas när det som jag påpekade tidigare i princip är tvärtom. Parterna får en så pass stark roll att de till och med kan avtala om avvikelser från en viktig lagstiftning om de uppfyller syftet med lagstiftningen i det kollektiva avtalet. Dessutom är det ganska magstarkt för att komma från ett håll där man exempelvis säger nej till parters överenskommelser om etableringsjobben i en fråga som är helt central för den svenska modellen, nämligen lönesättning, och i stället vill gå fram med lagstadgad lönesänkning. Sammantaget kan vi konstatera att vi kan ta ett viktigt steg framåt på ett område där det finns ett behov av stark lagstiftning. Vi kan konstatera att de borgerliga partierna på ett kanske väntat men ändå anmärkningsvärt sätt avvisar förslagen. De vänder lite ut och in på sig själva för att hindra att extremt utsatta arbetare får ett stärkt skydd. De gör det för att de någonstans känner att det kan finnas någon arbetsgivare som skulle behöva betala lön för arbetstagare som har gjort saker åt arbetsgivaren fast i ett andra eller tredje led. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Detta är någonting som är ganska talande för de prioriteringar som man har på den borgerliga sidan och den samhällssyn som man omfamnar. För del välkomnar vi förslaget, som vi har efterlyst . Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på yrkandena i följdmotionerna. 16 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): En av fyra arbetsgivare inom byggbranschen anser att de inte kan överleva utan att fuska med regelverket, enligt . Byggbranschen är särskilt känslig för ekonomiska oegentligheter då branschstrukturen ofta innebär långa kedjor med underentreprenörer. Enligt myndigheten är det relativt enkelt att placera ett aktiebolag som brottsverktyg i sådana entreprenadkedjor. Gemensamt för huvudmännen är att de använder målvakter, bulvaner, fiktiva personer och alias för att distansera sig från brotten. Det är ett uttalande från . En hög grad av långa entreprenadkedjor inom byggbranschen är en riskfaktor för bedrägerier liksom för andra typer av brott. Det sägs av . Det är alldeles uppenbart att bygg- och anläggningsbranschen har stora problem. Det förekommer kriminalitet. Det förekommer utnyttjande av människor i olika grad. Det förekommer farliga och ibland livsfarliga arbetsvillkor. Det leder till en osund konkurrens som konkurrerar ut seriösa företag som vill göra rätt för sig. Det är uppenbart för mig att detta kan man inte acceptera utan måste göra någonting åt. Fusk och rent kriminell verksamhet i bygg- och anläggningsbranschen måste stoppas. Det är också självklart att om det fanns en quick fix för att lösa detta hade det säkert redan varit gjort. Det krävs att man måste våga vara uthållig och ta steg för steg mot det som krävs för att vi ska få en sund konkurrens och trygga villkor och få bort kriminaliteten från hela bygg- och anläggningsbranschen. Det är därför vi har lagt fram det här lagförslaget. Det är en pusselbit i att få ordning, reda och hederlighet i bygg- och anläggningsbranschen. Syftet är att vi ska få ordning i entreprenadkedjorna. Det är just de entreprenadkedjor i bygg- och anläggningsbranschen som så många myndigheter pekar ut som en särskild riskfaktor för kriminalitet och utnyttjande. Det förslag som vi nu debatterar innebär att en arbetstagare i bygg- och anläggningsbranschen som inte får lön för sitt arbete i en entreprenad ska kunna få sin lön betald av en annan entreprenör i kedjan och ytterst huvudentreprenören. I första hand gäller det entreprenören som anlitat och i andra hand huvudentreprenören. Blir det så kan naturligtvis huvudentreprenören få tillbaka pengarna från underentreprenören senare, men individen skyddas. En viktig del i detta är att lagförslaget innebär att arbetstagaren och hans eller hennes fackliga ombud ska ha rätt till information om aktörerna i entreprenadkedjan. Brott mot den informationsskyldigheten ska kunna leda till skadestånd. Jag har lyssnat noga på debatten. Jag blir väl inte riktigt klok på de fyra borgerliga partiernas alternativ. Jag ser nämligen inte något alternativ. Å ena sidan säger man att det är symbolpolitik, å andra sidan säger man att det leder till enorma svårigheter för företagen. Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anlägg-ningsbranschen Jag kan påminna mig hur debatten gick i när man införde motsvarande lagstiftning på den norska arbetsmarknaden. Då lät också de borgerliga partierna i på det sättet. Det skulle bli oerhörda svårigheter för företagen. Men det blev det inte. Tvärtom säger de norska företagen att de tycker att det har fungerat väl i .