prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna tar ett större ansvar för en bostadsförsörjning för alla oavsett inkomst. Den statliga bostadspolitiken nedmonterades . Subventioner och statlig inblandning har ersatts av ett marknadsstyrt bostadsbyggande. Staten har trätt tillbaka till förmån för marknaden. Särlösningar för personer med låga inkomster, så kallad social housing, framhålls av allt fler som ett sätt att lösa bostadsbristen för dem som inte har råd att köpa en bostad. Bostaden har gått från att vara ett gemensamt projekt till en privatsak och från en social rättighet till ett investeringsobjekt på en marknad. Resultatet är tydligt, fru talman. Det har byggts för lite, för sakta och för dyrt. sjunker efterfrågan på dessa bostäder. Men behovet av nya bostäder, framför allt hyresrätter, är fortfarande mycket stort. Marknadens ensidiga vinstintresse, i stället för socialt ansvarstagande, har återigen visat sig stå i vägen för att lösa bostadsbristen för ett flertal medborgare. menar att bostaden är en social rättighet och att bostadspolitiken därmed bör vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken. Bostadsbristen begränsar människors möjligheter att ta ett jobb, studera och etableras i det svenska samhället. Därigenom påverkas individens frihet, ekonomins tillväxt och samhällets utveckling negativt. Detta leder till ökade klyftor och segregation. Bostadspolitiken behöver ta en ny inriktning med ett relevant bostadspolitiskt mål – ett mål som är i linje med formuleringen i regeringsformen. Vi behöver återskapa en statlig bostadspolitik värd namnet som är aktiv och omfattande och som följer principen om generell välfärd. eftersträvar en sammanhållen bostadsmarknad där alla, oavsett inkomst, garanteras en bra bostad med god standard till rimliga kostnader. Det behövs ett bostadspolitiskt mål som gör det möjligt att alla ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. En politik med olika typer av särlösningar för stora grupper står i motsättning till detta. och den rödgröna regeringen har redan tagit flera viktiga steg på vägen, men mer behöver göras. 359 (C) replik: Det är kanske lite djärvt att ta en debatt med Momodou , som är ny ledamot och som representerar ett parti som vi inte anser ska få alltför stort inflytande på den förda politiken. Icke desto mindre: Byggsubventionerna är en sak som har krävt och fått igenom. 80 000 bostäder bedömer att vi skulle behöva bygga för att komma i fatt bostadsbristen. 65 000 bostäder byggde vi när vi byggde som mest. ligger nivån på prognoserna på ca 35 000 bostäder. Trots omfattande subventioner når vi inte byggmålen. I stället sjunker bostadsbyggandet. Min fråga till Momodou är därför: Hur många miljarder av skattebetalarnas pengar menar ska behövas för att de bostadspolitiska målen ska nås? 360 MOMODOU (V) replik: Tack så mycket, , för din fråga! Som jag sa när jag avslutade mitt anförande har vi tillsammans med den rödgröna regeringen gjort ganska bra insatser. Men det räcker inte. Vi måste göra mer. Många av de byggbolag som bygger bygger dyra bostäder. Därför är det viktigt att man subventionerar och att man har resurser att bidra med investeringsstöd. Men vi vill också göra det möjligt att betala löner för de små och mindre byggbolagen. Så kan vi underlätta för dem att bygga och minska kostnaderna. Det är någonting som vi har drivit . Det är också någonting som vi kommer att fortsätta att driva för att se till att det finns resurser att hjälpa byggbolagen att bygga mer, men också billigt och till rimliga priser. 361 (C) replik: Ett av de stora hindren för ett tillräckligt byggande är att det saknas mark att bygga på. Det finns regler som gör att mark tas bort ifrån möjligheten att bli byggbar. Vi har en situation där vi kan konstatera att trots byggsubventionerna är inte nyproducerade bostäder speciellt billiga. Vi behöver en rörlighet som innebär att de små lägenheterna frigörs – de lägenheter som människor med normala inkomster har råd att bo i. Problemet är den bristande rörligheten, som har med hyressättningssystemet att göra. 362 MOMODOU (V) replik: Jag håller helt med dig, , om att det som byggs är för dyrt. Det är vi överens om. har det byggts många nya bostäder, främst dyra bostäder och hyresrätter. Precis som du säger är det bostäder som hälften av befolkningen inte har råd med. Det är därför efterfrågan har gått ned. Det handlar inte om att efterfrågan på billiga bostäder har gått ned, utan det är efterfrågan på de dyra bostäder som man har byggt som har gått ned. Därför måste vi ändra sättet vi tänker på. 363 (KD): Bostaden är en av de mest centrala och viktiga delarna för ett välfungerande samhälle. En väl fungerande bostadsmarknad bidrar till fler jobb och till att människor kan flytta dit de vill, bo där de trivs och förverkliga sina drömmar. Det är inte bara ur perspektivet frihet att kunna välja som bostaden är viktig. Den är även viktig ur perspektivet att få ha en bostad som man kan kalla sin egen och att kunna stänga om sig och ha en egen plats. är det tyvärr inte så för alla. Svensk bostadsmarknad har blivit ett lapptäcke av fel och problem som inte tycks ha någon enkel lösning. Kötiden är till exempel mycket lång till en hyresrätt. I behöver människor i snitt stå i kö i åtta till för att få en chans till ett boende. I är det mellan fyra och . För unga blir det i och med detta svårt att flytta hemifrån. Att ha en anpassad bostad utifrån ens egna behov är väldigt svårt då marknaden är trög. Allt tuffare amorteringskrav och högre krav från bankerna stoppar dem med lägre, men stigande, inkomster från att få bolån. som allt fler bostadsrätter producerats har det blivit allt svårare att efterfråga dem. Så kan vi inte ha det. Problemen fortsätter sedan genom livscykeln på bostadsmarknaden. De så kallade flyttskatterna minskar incitamenten att anpassa boendesituationen efter hur livet formas: från ensamboende till samboende till familj och sedan anpassat boende. I varje steg frigörs ofta stora skattesmällar. Det är inte minst ett problem för de äldre, som i stället för att sälja den alldeles för stora bostaden och flytta in på ett bättre anpassat boende väljer att bo kvar, oftast i ensamhet. Så här kan vi inte ha det i längden, utan vi behöver en rejäl bostadspolitisk reform. har länge varit pådrivande för en annan, flexiblare bostadspolitik. Vi vill möjliggöra för yngre att flytta hemifrån och skapa sig sitt eget liv. Vi har förslag för att öka rörligheten på bostadsmarknaden, för ett boende för varje skeende i livet och för ett bättre, mer socialt liv på äldre dar. Därför har vi förslag på ett subventionerat bosparande för unga. Fler ska uppmuntras att spara till sitt boende. Vi vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av en ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljningen fram till beskattning, vilket innebär att en stor del av den bristande rörlighet som orsakas av skatterna vid flytt kan elimineras, och fler bostäder kan frigöras. vill att det ska vara möjligt att ta steget till den ägda bostadsmarknaden. Med inspiration från egnahemsbostäderna vill vi att folk med vanliga inkomster ska kunna bygga hem med hjälp av startlån, bosparande och förändrade regler för tomträtter. Äldres möjligheter till anpassat boende måste öka. Därför föreslår vi stimulanser för att kommunerna ska öka antalet trygghetsboenden och senare äldreboendeplatser så att fler äldre ska få ett tryggt boende med gemenskap och slippa ensamhet. kommer att vara en konstruktiv och god samtalspartner för att få till stånd en förändring, men vi bör vara ense om att blandat boende i områden är bästa sättet att minska segregationen och göra det möjligt att byta boendeform men ändå bo kvar i sitt område. 364 (S): Jag är stolt och tacksam över att bo i . Det är ett av världens mest utvecklade länder när det gäller demokrati, jämställdhet, offentlig insyn och andra saker som vi förknippar med ett modernt samhälle. Utvecklingen går på många sätt åt rätt håll, men det saknas inte utmaningar. En av dem är en pinsam rest från feodalsamhället . Det handlar om rätten, eller snarare avsaknaden av rätt, för jordbruksarrendatorer att friköpa de gårdar som man i generationer bebott, bebyggt och brukat under adligt förmyndarskap. Det här är omodernt och pinsamt för . Inget annat land i tillåter denna ofrihet. Frågan har diskuterats här i riksdag . togs ett beslut med stor majoritet att avskaffa denna pinsamhet. Det var ett beslut som väckte förhoppningar hos nya generationer av arrendatorer. Men i en senare utredning kom man ändå fram till slutsatsen att eftersom det är så få som drabbas behöver det inte göras något mer just . Skulle vi använda samma resonemang när det gäller andra minoritetsgrupper i undrar jag vad vi skulle ha för samhälle. Utredningen uppskattar att det då fanns ungefär 750 historiska arrenden. Det handlar alltså om arrenden som är minst och som har gått i generationer. Det är mark som adel och storgodsägare aldrig själva har brukat. Det finns åtminstone ett tjugotal exempel på historiska gårdsarrenden bara på fideikommiss i nordöstra . Låt mig kort berätta om ett av dessa i mina hemtrakter. , hans och deras förfäder har i fem generationer arrenderat och brukat jorden på Norregården i . Greven har aldrig bidragit, vare sig ekonomiskt eller genom arbete med förbättring av bostäder, dikning eller stenröjning. Däremot har arrendatorerna satsat miljonbelopp på gården. När det varit tid för ny period har greven höjt arrendet med alltifrån . Ju mer familjen investerar och förbättrar på sin gård, desto högre blir arrendet eftersom värdet på marken har ökat. Tänk om de i stället hade fått äga gården och som egna och fria företagare med äganderätt hade kunnat utveckla sina jordbruk. Jag kommer senare att bjuda in till en filmvisning med dokumentärfilmaren . Filmen heter och frälsebönderna och visar en vardag i som är allt annat än modern. Min förhoppning är att vi ska bli överens i den här kammaren om att införa en friköpslag för historiska arrenden under den här mandatperioden. 365 (M): och våren reste jag runt i mitt hemlän och träffade folk vid någonting som jag kallade seniorfika, det vill säga jag bjöd in allmänheten till ett kafé för att prata seniorfrågor. var jag ute och träffade folk och lyssnade på vad seniorerna tyckte var viktiga frågor för dem. Många frågor lyftes vid de här seniorfikatillfällena, och det är klart att det är olika förhållanden i de olika kommunerna i då de varierar mycket storleksmässigt. Den allra första frågan, fru talman, som kom upp på agendan var alltid det här med bostäder. Det var inte riktigt vad jag hade förväntat mig att seniorerna tyckte var den allra viktigaste frågan. I är av befolkningen . Drygt 2 miljoner av befolkning är pensionärer, och ungefär hälften av seniorerna bor i villa, enligt . Vad innebär då det här för bostadsmarknaden? Jo, småhusägare blir allt äldre, och många tvingas att bo kvar i sina hus längre på grund av att det byggs för lite bostäder anpassade för äldre. Vi vet, fru talman, att antalet äldre kommer att öka dramatiskt . Boendet är ofta avgörande för livskvaliteten. För seniorer kan en bra och tillgänglig bostad förbättra både den fysiska och den psykiska hälsan samt minska behovet av omsorg och risk för ensamhet och fallskador. Enligt den statliga utredningen att bo kvar i bedöms varannan senior som bor i flerbostadshus sakna hiss. I småhus är tillgängligheten ofta ännu sämre – trappor, höga trösklar och badrum på övervåningen är mer regel än undantag. Förutsättningarna varierar kraftigt över landet, men tillgängligheten i bostadsbeståndet är alltså generellt sett mycket låg. Kombinationen av ett växande antal äldre och ett stort antal otillgängliga bostäder riskerar att leda till en kraftig ökning av kostnaderna för vård och omsorg av äldre. Fram kommer det att behövas ungefär 360 000 fler bostäder för seniorer, enligt den statliga utredningen. Det är viktigt att komma ihåg att alla har olika preferenser. En del vill bo kvar hemma, några vill flytta och andra vill bo i någon form av gemenskap. Det behövs alltså olika alternativ på bostäder för seniorer. Underskottet på bostäder är stort. I bostadsmarknadsenkät uppger 243 av 290 kommuner att de har ett underskott på bostäder. Det är flera faktorer som påverkar bostadsmarknadens funktion. Det handlar bland annat om skatter, hyresregleringen, regelverket för bolån, befolkningstillväxt och byggtakt. Problemen och utmaningarna är många, och vi måste få en bättre fungerande bostadsmarknad genom en rad viktiga reformer speciellt för seniorer. behöver därför en ny regering som tar tag i dessa frågor. behöver en alliansregering. 366 (S): är det precis metoo briserade i det svenska samhället. På område efter område framkom en verklighet som många vetat om men som få pratat öppet om och som än färre hade gjort något för att bryta och förändra. Sexuella trakasserier, övergrepp och sexualbrott är något som inte borde ske i vårt samhälle. Det är en verklighet som vi, likt mäns våld mot kvinnor, måste bekämpa med kraft. Den senaste mandatperioden har vi infört en samtyckeslag mot sexualbrott. Den är solklar: Det som inte är frivilligt är förbjudet. Vi har sett till att brottsutsatta kvinnor får rätt till stöd från ett målsägandebiträde direkt när förundersökningen startar. Vi har tagit fram en handlingsplan för att stoppa mäns våld mot kvinnor, förstärkt stödet till kvinnojourerna och förstärkt möjligheten att använda fotboja för att övervaka ett kontaktförbud. Vi vet att det behövs ännu fler åtgärder. Och framöver vill jag se bland annat höjda minimistraff för våldtäkt och skärpta krav på dömda att delta i behandling i fängelse. Mäns våld mot kvinnor måste upphöra. Det är en av Socialdemokraternas prioriterade frågor. Kvinnor ska känna att de har samma möjligheter och samma rättigheter och förutsättningar som män. Alla ska få leva sina liv i frihet och trygghet. På samma sätt måste gängkriminaliteten stoppas. har både antalet kriminella grupperingar och antalet kriminella ökat. Det är särskilt oroande att många ungdomar dras in i brottslighet och att det grova våldet ökar. Vi socialdemokrater accepterar inte att otryggheten breder ut sig eller att invånare upplever att rättsstaten är närvarande. Narkotikaförsäljning, skjutningar, hot och våld måste bort från våra gator och torg. Vi har haft en regering som bland annat har skärpt straffen för ett trettiotal brott, bland annat grovt vapenbrott. Den har höjt minimistraffet för allvarliga våldsbrott och satsat på mer kameraövervakning. Det är kraftfulla insatser som har gjort skillnad. Men det stannar inte här. Jag vill att vi den kommande tiden, under den här mandatperioden, kan säkerställa skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal, avskaffa straffrabatten för 18–20-åringar och skärpa straffen för brott mot knivlagen. Det är viktiga saker på justitieområdet framöver. Min övertygelse är dock att debatten också, än mer än , behöver handla om arbetet för det starka samhället. Vi ska bekämpa brotten men också orsakerna bakom brotten. Kriminalitet föds ur ojämlikhet, otrygghet och missbruk. Och vi måste prata om ett starkt rättsväsen, med fler poliser och hårdare straff, men också om det brottsförebyggande arbetet. Vi måste prata om hur samhället kan jobba än mer samordnat och tajt, att ett effektivt brottsförebyggande arbete kräver hela samhällets insatser och att satsningar på vår gemensamma välfärd också är en viktig del i det förebyggande arbetet. Som ordförande för justitieutskottet tror jag att just både och leder till framgång. Oavsett hur den kommande regeringen kommer att se ut hoppas jag att man fortsätter på det stora trygghetsprogram som den dåvarande regeringen har påbörjat. 367 (M): Låt mig bjuda på en ögonblicksbild ur verkligheten. kolliderade en motorcyklist och en personbil utanför . Motorcyklisten skadades och fick föras från platsen med ambulans. Direkt efter olyckan fattade allmänhet misstanke om att bilföraren som hade kolliderat med motorcyklisten var kraftigt påverkad av alkohol. Det dröjde två och innan polisen var på plats. Vad säger det om vårt samhällskontrakt när rättsvårdande myndigheter behöver två och på sig för att komma till platsen där ett allvarligt brott förmodligen har begåtts? Det säger att staten brister i sin del av samhällskontraktet. Om vi vill nå framgång i det brottsbekämpande arbetet måste de rättsvårdande myndigheterna ha förutsättningar för att komma på plats och beivra brotten snabbt. Vi kan inte förvänta oss att presumtiva gärningsmän stannar kvar av välvilja på platsen där de har begått ett allvarligt brott. Det är min fasta övertygelse att polisen i och på övriga platser i arbetar så gott man kan med de medel man är tilldelad. Men poliser är just poliser och inte trollkarlar. Om man, som i det aktuella fallet, har att täcka ett län som spänner från norr till söder är det inte i första hand en fråga om hur man fördelar tilldelade enheter. Det är en fråga om matematik. Det går helt enkelt inte att täcka den här ytan med tilldelade enheter, som det ser ut . Så länge den nuvarande ordningen kvarstår kommer det alltså alltid att vara en fråga om tur, snarare än något annat, när polisen lyckas ta sig snabbt till platsen för ett begånget brott. Vi har en mandatperiod bakom oss som för polisens vidkommande i är en förlorad mandatperiod. Vi har den lägsta polistätheten . När befolkningen i har vuxit rekordartat har nämligen den tidigare, nu avgångna, regeringen stått med händerna i fickorna och sett på när poliser uppgivet har lämnat sina arbeten i en omfattning som saknar motstycke i svensk historia. Vi i den här kammaren kan tyckas vara överens om att vi behöver satsa på polisen. Men sätten vi vill göra det på skiljer sig åt. Ansökningarna till dagens polishögskolor ger en fingervisning om att man inte kommer att lösa problemet om man fortsätter på samma sätt som . Vi har alltså fortfarande tomma platser på polisutbildningen. Vi i föreslår i vår budget särskilt riktade medel för höjda polislöner. Det spelar ingen roll om vi bygger ut utbildningsplatserna om vi inte kan se till att vi har många kvalificerade sökande. Och av dem som lämnar polisyrket anger de flesta lönen som det starkast vägande skälet till att man väljer att lämna. Vi behöver ta polisfrågan på allvar. Och vi behöver satsa på polislönerna. 368 (SD): I en valrörelse där nästan alla partier pratade om satsningar på svensk polis fanns det ändå många avgörande skillnader. Ett av de kanske viktigaste förslagen var det om en riktad lönesatsning till svensk polis. Vi har kunnat se antalet utbildade poliser i tjänst bli mindre som gått med som statsminister. Och till följd av en ansvarslös invandringspolitik har allt fler segregerade områden enligt polisen fått en mer påtaglig kriminell närvaro. lovade att det skulle bli 10 000 fler poliser. Men precis som med löftet om lägsta arbetslöshet börjar löftet klinga falskt . Visst har det blivit fler utbildningsplatser på våra högskolor, men färsk statistik visar att vi fortfarande har en betydande andel tomma platser när utbildningen väl är igång. Alliansen och gick till val på en riktad lönesatsning för poliser som en del i att komma åt problemet. Hårt arbetande poliser i yttre tjänst ska lockas att stanna kvar, och nya människor ska lockas till utbildningen. Först vill jag säga grattis till alla poliser. Valresultatet gav oss en tydlig majoritet i riksdag för ett förslag om en välförtjänt och riktad lönesatsning till hårt arbetande poliser. Men jag måste dessvärre konstatera att en riksdagsmajoritet inte duger för och Liberalerna. och Liberalerna kommer nämligen att vägra att rösta på en budget där en riktad lönesatsning till poliser blir verklighet, endast för att en sådan budget skulle kräva ett stöd från . Så det blir ingen lönesatsning till poliser, och för det kan inte minst hela poliskår unisont tacka både och . Vi har också kriminella nätverk som utgör en enorm samhällsbelastning, inte enbart genom att belasta svensk polis och resten av rättskedjan. De utgör också en stor belastning för vanligt, hederligt folk, som får leva med en påtaglig oro för nya skottlossningar, mord, rån eller bilbränder. Vi har inte tid att vänta med nödvändiga reformer. Vi måste så snabbt som möjligt bryta dessa kriminella strukturer och sätta farliga individer i fängelse, så länge som det krävs för att återställa tryggheten i samhället. Även här finns det många gemensamma inriktningar, inte minst mellan och . Exempelvis vill vi ha särskilda lagar riktade mot organiserad brottslighet som ger särskilda befogenheter och särskilda straff. Men när väljer att söka stöd utanför Alliansen vänder han sig i första hand – hör och häpna – till Socialdemokraterna. Det är alltså själva partiet som är orsaken till den politiska undfallenheten i kriminalpolitiken. Så i stället för att söka samarbete med de partier som utgör lösningen på problemen väljer att söka samarbete med själva problemet. För är det viktiga det sakpolitiska innehållet, och kriminalpolitiken är någonting som vi har valt att prioritera. För andra partier är er främsta prioritet att inte bli beroende av . Och ett sådant förhållningssätt får politiska konsekvenser. Det finns en klar riksdagsmajoritet för en ny kriminalpolitisk inriktning med höjda polislöner och skärpta straff. Men det finns dessvärre partier som prioriterar ett politiskt spel framför politiskt sakinnehåll. Och det tydliggör, fru talman, att det är som är och förblir främsta kriminalpolitiska parti. 369 (KD): ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsen ge medborgarna trygghet. Att tidigt reagera mot och bryta kriminellt beteende är av största vikt för att förebygga brott och för att förebygga att ungdomar hamnar i brottsliga aktiviteter. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö och en offensiv kriminalpolitik. har vi dock en situation där antalet poliser per invånare i är det lägsta . Detta sker i ett läge där vi inte har råd med en krympande poliskår. Tvärtom behöver vi fler poliser både i våra storstäder och på landsbygden. Polisen ska vara närvarande och synlig i hela landet. Det måste finnas en polisnärvaro som kan hantera de problem som uppstår. Men tyvärr har också en värderingskris. Respekten för vad som varit självklara auktoriteter minskar. Alltifrån sjukvårdspersonal och lärare till bibliotekarier och busschaufförer märker av en ökad konfliktnivå i sina yrken. Fler märker att tillsägelser möts med våld och hot. I dagens samhälle går inte ens polisen säker längre. Några aktuella exempel från : En polisman besöker Stadsparksbadet i badet med sina barn och får budskapet att man ringt polisen på grund av ordningsproblem inne på badet. Trots att han har med sig sina barn väljer han att själv agera. Han får personerna att lämna badhuset, men utanför flyger gänget på honom med knytnävsslag så att han skadas och får uppsöka sjukhus. Det andra exemplet gäller . Polisen får ett larm om att det är stökigt. yngre män har bråkat på en buss.