prot · H509121 · 2018-05-29 00:00:00 — Ett exempel är kommun. Där har man genomfört ett projekt kring hur mikronätsystem kan komma att se ut . Man vill bland annat utjämna effektuttag från lokalnätet vid förbrukningstoppar, utnyttja variationer i elpriser på elmarknaden och kunna leverera en avbrottsfri elförsörjning. Resultatet visar på minskade energikostnader och minskad belastning på elnätet. Vi står inför ett vägval. De satsningar vi gör nu på solelen är inte för här och , utan de är för framtiden. stod solel för av elproduktion. Många andra länder ligger långt före när det gäller produktion av solel. Globalt ser vi ett allt större intresse för förnybar elproduktion. är ledande när det gäller produktion av solel. De har ett stort försprång. I delstaten blir det snart obligatoriskt med solceller på nybyggda villor och flerbostadshus. Utifrån det underlag som vi står och debatterar här är det viktigt att ha med sig att vid en global jämförelse har det gått trögt på den svenska marknaden när det gäller solel. Jag är övertygad om att elmarknaden, precis som regeringen säger, kommer att genomgå en stor förändring , både här på hemmaplan och globalt. Därför är det viktigt att vi investerar i stället för att vänta och reagera först när det är . lämnade en delrapport, där de granskade fyra olika vägval för svensk elmarknad. De fyra vägvalen var: mer sol och vind, mer biobränsle, ny kärnkraft och mer vattenkraft. Men oavsett vilket vägval som man kunde läsa om i rapporten kunde jag konstatera att de ansåg att det behövs en ökad produktion av solel, jämfört med den vi har . om det samlade stödet till solel Stödet till solceller har höjts successivt , och regeringens solcellssatsning för ligger nu . Det kan jämföras med de 59 miljoner som gick till solcellsstöd . Kötiden för ansökningarna har minskat radikalt, som intresset har ökat. Vi tycker att detta är bra. Utan det ökade stödet till solel hade vi inte haft den här utvecklingen. Avslutningsvis vill jag härmed yrka bifall till utskottets förslag att lägger regeringens skrivelse till handlingarna, och jag avstyrker samtliga motioner. I detta anförande instämde , och (alla S). 25 (SD) replik: Elmarknaden är ju inte som vilken annan marknad som helst. På en marknad där produktion och användning sker i exakt samma ögonblick är det inte möjligt att lagra varan eller skjuta upp leveransen, utan det sker momentant . Jag tycker att Socialdemokraterna visar en återkommande brist på förståelse för de fysikaliska lagar som omgärdar elmarknaden och hur de fungerar. De säger till exempel att av året kan man klara sig med den egna produktionen av solceller för att plocka tillbaka något annat. Det spelar tydligen ingen roll att av årets timmar är rätt många timmar. Skulle fler tänka på samma sätt skulle vi skjuta undan mer av den kraftproduktion som industrin behöver för att vi ska kunna tillgodoräkna oss en hög leveranssäkerhet för att i stället importera kolkraft från våra grannar. är snarare ett skräckexempel på hur det kan gå när politiker är alltför klåfingriga. Där ökar man utsläppen av växthusgaser och bygger ny kolkraft, som man i allra högst grad är beroende av för att få kraftsystemet att fungera. Skillnaden med det svenska kraftsystemet är att det är helt fossilfritt. Det finns inga utsläpp från elproduktionen i att tala om. Vi är förebilden för hur andra länder borde bygga sina kraftsystem. Intressant är att de energislag som man vill slänga extra subventioner på med investeringsstödet till solceller kommer att bidra till att öka utsläppen av växthusgaser. Enligt FN:s klimatpanel är utsläppen från solkraft högre än från kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Då är min fråga, fru talman, till Socialdemokraterna: På vilket sätt kommer ökade utsläpp av växthusgaser från kraftsektorn att stärka ? 26 (S) replik: Tack, , för frågan! Anledningen till att utsläppen från solcellerna är så höga är att solceller just nu är ganska energikrävande att tillverka. Huvuddelen av tillverkningen sker också i och , där man har en ganska stor del kolkraft i energimixen. om det samlade stödet till solel Potentiellt när det gäller solceller och ett elsystem som är förnybart kommer produktionen av solceller att minska utsläppen som den står för . I den här församlingen är vi fem partier som står bakom energiöverenskommelsen, där vi säger att vi ska ha förnybar elproduktion. Jag kan notera att inte är med i överenskommelsen. Att driva igenom ett förnybart elsystem, där vi producerar mer solceller, är också ett sätt att lösa problemet med utsläppen från solceller. Jag måste gå tillbaka till vad sa innan han ställde sin fråga. Han tog då upp mitt exempel med familjen i som producerar av sin energikonsumtion. Då måste min fråga till och bli: Är ni emot att svenska hushåll blir egenproducenter av el och sätter upp solceller på taken? Är det så jag ska uppfatta det? 27 (SD) replik: Självklart inte, . Men det ska inte ske med mina och dina skattepengar, utan det ska ske genom en elmarknad som är avreglerad. Där ska aktörerna kunna bidra till ny elproduktion, men det är det underliggande elpriset som ska styra vad som ska byggas. Det ska inte vara politiker i den här kammaren som står och pekar ut vad som ska byggas, utan det är en marknad som ska avgöra det. Återkommande problematiskt är att det finns en stor klåfingrighet här från Socialdemokraterna tillsammans med gröna aktivister. Man vill bygga det som man tycker är vackert och fint, men man saknar kopplingen till och förståelsen för de fysikaliska lagar som omgärdar kraftsystemet. Här plockar man ut ett enskilt kraftslag, det vill säga solkraft, som det ska byggas mycket av, och ger detta extra stöd utöver det som finns i elcertifikatssystemet. Bekymret med ett kraftsystem på en gemensam marknad är att det tränger undan annan kraftproduktion som kommer att behövas , då vår efterfrågan på el är nästan så stor som den är . Trycker vi då in någonting som producerar av sin energi och en väldigt liten andel leder det till att vi hamnar i effektbrist. Det statliga affärsverket varnar för att en effektbrist ligger runt hörnet. I den systemutvecklingsplan som släpptes pekar man på att det kommer att vara 400 timmars effektbrist i . Det handlar inte om eller två, utan det kommer att bli en halv månad med effektbrist. Det kommer inte att finnas några förutsättningar att verka för en energiintensiv industri i om man ska vänta med att producera beroende på väderförutsättningarna. Är inte ni socialdemokrater över huvud taget oroade över den effektbrist som vi ser komma framöver och som delvis är en konsekvens av den politik som ni själva har fört? 28 (S) replik: tar upp effektbristen. kommer vi i kammaren att diskutera regeringens proposition om energipolitikens inriktning. Just effektbehovet och den utmaningen tas upp ganska mycket i den propositionen, så vi kommer att återkomma till den diskussionen. om det samlade stödet till solel Kort kan man säga att genom ett mer diversifierat elsystem kan olika tekniker komplettera varandra och därmed balansera upp och möta de utmaningar vi har vad gäller elproduktionen. Enligt vill av svenska folket att ska satsa på mer solelsproduktion. Intresset för att investera i solceller är stort i vårt land. Genom riktade satsningar skyndar vi på utbyggnaden för att få en ännu mer diversifierad energiproduktion. Det tycker vi i grunden är bra. Det är synd att inte tycker detsamma. Enligt Energimyndigheten behöver produktionen av solel öka till att utgöra 5–av den totala elanvändningen om den ska kunna bidra till målet om förnybar elproduktion. Det är ett mål som fem av partier har satt upp, och jag noterar åter att inte är med i denna överenskommelse. Vi anser att solel kommer att kunna bidra till att möta svensk energiproduktions framtida utmaningar. Vi tycker att det är en bra satsning, och vi är stolta över den. Antagligen är vi lika stolta som den förra regeringen var när den införde sitt stöd. Vi är glada över att vi har höjt stödet och därigenom ger fler människor i möjlighet att bli egenproducenter av el genom solceller på sina tak. 29 (MP): I glittrar solceller på allt fler tak. Det är tydligt att många människor vill göra en insats och bli producenter av förnybar el. rapporterade att antalet solcellsanläggningar i ökade med 2017. har regeringen höjt investeringsstödet till av kostnaden, även för privatpersoner. Efter denna höjning rapporteras att antalet ansökningar om stöd ökade under årets första månader. I vårändringsbudgeten skjuter regeringen till ytterligare medel, också riktade till länsstyrelserna så att de ska kunna skynda på utbetalningarna till de många människor som vill ta del av stödet. Totalt uppgår investeringsstödet för solceller till , vilket kan jämföras med alliansregeringens . Det innebär att ungefär 20 gånger fler kan ta del av investeringsstödet för solel. Det har aldrig varit så enkelt och lönsamt att sätta solceller på sitt tak som . Med i regering har mycket hänt. Skattereduktionen som ger el man säljer ut på elnätet från den egna produktionen infördes . Momskravet har slopats. var en egenproducent av solel tvungen att rapportera till , men det är nu borttaget. Det har införts skattefrihet för den mikroproducent som producerar sin egen solel, även om denne säljer ett antal kilowattimmar , och beräknas ställa sig bakom regeringens förslag att ta bort bygglovskravet för solceller på tak. När vi debatterar granskning av det samlade stödet till solel är det viktigt att se de stora skillnaderna i partiernas prioriteringar av solenergi. De inlägg som gjorts i debatten bör ses mot bakgrund av att det finns oppositionspartier som i sina budgetförslag kraftigt skär ned på investeringsstödet till solel. har ju slaktat investeringsstödet till solel i alla sina budgetar . Det är inte ett resultat av skrivelse. om det samlade stödet till solel har tre rekommendationer till regeringen: ta fram mer underlag för att tydliggöra grunden för teknikspecifika stöd till solel, jämföra om annat stöd skulle ge mer förnybar elproduktion och analysera och redovisa de långsiktiga statsfinansiella effekterna av solelstödet. Låt mig citera från skrivelse: ”övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet att öka den förnybara elproduktionen inte har belysts i tillräcklig omfattning.” Att efterfråga mer analys i underlagen vad gäller kostnadseffektivitet är på intet sätt samma sak som att det inte är kostnadseffektivt. I kommittémotionen från , står det att stödet till solel inte är kostnadseffektivt. Vad de baserar detta antagande på är oklart. De presenterar inget underlag för denna slutsats. efterfrågar mer underlag. Det är alltid bra med mer underlag för politiska beslut. Jag kan inte komma på en enda granskning från som inte efterfrågat mer underlag för politiska beslut. Utskottet skriver i sitt svar att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. Det välkomnar jag. Jag tvivlar dock på att det kommande fördjupade underlaget med mer analys kommer att få de oppositionspartier som skär ned på investeringsstödet att ändra sig, oavsett vad underlaget visar. När stöden till solceller och annan ny teknik ska utvärderas utifrån kostnadseffektivitet gör tidsperspektivet stor skillnad. skriver att en annan utformning av stöden sannolikt skulle ge mer förnybar el för pengarna. Jag instämmer i den bedömningen om man ser på kort sikt. Men med en sådan utgångspunkt utvecklas aldrig den nya teknik som behövs framöver för att nå våra mål. Om man bara ser till vad som är mest kostnadseffektivt skulle ny teknik aldrig utvecklas. Ett sådant kortsiktigt perspektiv skulle inte utveckla de lösningar som kommer att bidra till att vi når våra energipolitiska mål till 2040. Det är i sammanhanget viktigt att påminna om de stora statliga stöd som gavs till kärnkraften när den byggdes ut. I analysen av solenergins roll och kostnadseffektivitet är det relevant att utgå från hur dagens stöd kan utveckla lösningar som kostnadseffektivt bidrar till att uppnå målet om förnybar elproduktion 2040. Det är också centralt att analysera om det behövs fler styrmedel än de som finns . Olika stöd till förnybar energi jämförs ofta med elcertifikatssystemet, som är ett väldigt kostnadseffektivt styrmedel. Men jämförelsen haltar eftersom elcertifikatssystemet är begränsat till till 2030. Det är en pusselbit i utvecklingen av förnybar energi, men det räcker inte – både eftersom det till sin utformning inte stöder ny teknik och eftersom det behövs mer förnybar elproduktion än de för att nå de långsiktiga energipolitiska målen. om det samlade stödet till solel Regeringen konstaterar att det behövs fler åtgärder för att nå målet förnybar elproduktion. Regeringen bedömer att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben – solel är en sådan teknik – och jag delar regeringens bedömning. tredje rekommendation handlade om att redovisa de långsiktiga statsfinansiella effekterna. Eftersom investeringsstödet är ett specificerat budgetanslag som presenteras konstaterar utskottet att de statsfinansiella effekterna därmed är kända. bedömer potentialen för solel i till 7–. Den högre nivån är av totala elproduktion, och det vore en viktig pusselbit för att nå målet om ett förnybart elsystem. I reservation 4 skriver , att de i stället för investeringsstöd föredrar regelförenklingar. Men vad de avser med regelförenklingar framgår inte. Bygglovet för solceller nämns, och det tas nu bort. beräknas ställa sig bakom regeringens förslag att slopa bygglovskravet. Vilka övriga regelförenklingar som allianspartierna kan syfta på framgår inte, och jag har heller inte kunnat utläsa detta i något annat sammanhang. Jag välkomnar ytterligare regelförenklingar, men jag har inte sett några konkreta förslag från de partier som säger att det är alternativet till investeringsstöd. Låt mig kommentera felaktiga hänvisning här i debatten till branschorganisationen . Branschorganisationerna har varit mycket positiva till att regeringen skjuter till mer pengar för att hantera den kö som har byggts upp och som successivt kommer att hanteras. Jag håller med branschorganisationerna om att vi ska fasa ut investeringsstödet, när tekniken är mogen. Det ska vara enkelt att sätta solceller på sitt tak. Jag instämmer i bedömning att det finns svårigheter för den enskilde att greppa det samlade stödet för solel. Därför är det positivt att i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att ta fram en lättanvänd informationsplattform som gör det enklare för den som vill installera solceller på sitt tak. Plattformen ska vara ett nav för offentlig information som är relevant för den enskilde som vill investera i sol. Arbetet är i full gång, och första steget har redan redovisats. Jag stöder utskottets förslag att ska lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå motionerna. 30 (V): Kollegor och åhörare! I betänkande NU18 behandlar utskottet regeringens skrivelse, som vi har varit inne på och som bygger på om det samlade stödet till solel. har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet att öka den förnybara elproduktionen inte har belysts i tillräcklig omfattning. om det samlade stödet till solel I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen avser att beskriva det samlade stödet till solel och vilka långsiktiga statsfinansiella effekter det har samt vilka motiv det kan finnas för teknikspecifika stöd till solel. De energipolitiska målen om förnybar elproduktion till effektivare energianvändning till 2030 kommer att följas upp vid kontrollstationer , meddelar regeringen, med start . Med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Jag och tycker att solelproduktion är ett energislag som är värt att rikta stöd till i startskedet, när det ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftigt för att stå på egna ben. Men givetvis ska man utvärdera dylikt stöd och titta på när det kan fasas ut. Vad som är intressant och välkommet är givetvis hur använder sig av begreppet samhällsekonomiskt. Smaka på ordet – samhällsekonomiskt! Vidare frågar sig om regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat tillräckliga underlag för beslut som innehar samhällsekonomiska analyser. Smaka på de orden – samhällsekonomiska analyser! Detta är mycket intressant och välkommet, enligt min mening. Jag väntar med spänning på att ska göra granskningar som tittar på hur samhällsekonomiskt försvarbart det är att lägga miljardbelopp av skattemedel på vinstutdelning till riskkapitalbolag i vård- och skolföretag, till exempel, eller hur samhällsekonomiskt försvarbart det är att lägga miljardbelopp på att låta skattemedel renovera välbärgade svenskars kök och altaner eller bryggor på mångmiljonärernas sommarställen. Detta var bara två exempel där det verkligen saknas samhällsekonomisk analys av vilka effekter det har på samhället eller för den delen vilka som är mottagare av stödsystemet. Jag ser fram emot ytterligare granskningar från där samhällsekonomiska analyser verkligen ges tyngdpunkt och där får svar på vilka konsekvenser olika stödformer får. Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 6 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2017/18:TU15 31 (MP): Vi ska debattera väg- och fordonsfrågor. Det är ett motionsbetänkande, men jag vill passa på att säga vilken inramning som i princip alla frågor i trafikutskottet har för oss som representerar . Det är egentligen inte bara – vi har inte på något sätt monopol på det – men vår grund är . Ingen har kunnat missa det faktum att klimatförändringarna inte finns någon annanstans eller i någon annan tid utan här och . Det innebär en ökad press på oss att anpassa verksamheten och på alla sätt fundera på hur vi ska se till att kommande generationer får ett bra liv. Transporter har givetvis en stor del i detta eftersom av oljeimporten går till transportsektorn. Vad ska vi då göra för att nå åtagande att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer? Inom transporter är det i princip tre strategier som är nödvändiga. Till att börja med: Byt bränsle! Om detta har vi i trafikutskottet gjort en forskningsrapport där vi mycket noggrant har analyserat olika förnybara drivmedel och elektrifiering som strategi för att minska klimatpåverkan i transportsystemet. Vi har kommit fram till och enats om att man ska ta alla tekniker i bruk men att man inte ska använda biobränsle på ett sätt så att det kommer i konflikt med andra miljömål. Detta innebär med nödvändighet att vi måste ha mindre energianvändning och en mer energieffektiv transportsektor för att klara målen, eftersom biobränslena inte bara ska räcka till vägtransportsektorn. Även sjöfarten och flyget behöver ställa om för att minska sin oljeanvändning och bli helt fossilfria. Förutom att byta bränsle måste man byta transportslag, eftersom transportslagen är olika mycket energieffektiva. Där är flyget mest problematiskt och järnvägen och sjöfarten minst problematiska. ska vi dock debattera väg- och fordonsfrågor, och då kommer jag in på inställningen till ny teknik. Förutom att byta transportslag måste vi byta samhällsplanering och levnadsvanor. I politiken kan vi göra mycket för att underlätta för människor att välja rätt genom att sköta järnvägen bättre och bygga ut den, se till att städerna inbjuder till att man har kollektivtrafik och cykel i första hand och mycket annat. Men till syvende och sist är det och ska det vara den enskilde medborgaren som själv bestämmer vad den gör. Det vilar ett stort ansvar på oss alla när vi väljer färdmedel och mål för semestern och hur vi pendlar till och från våra arbeten och studier. är ett land som har goda förutsättningar att lyckas med detta, och även om det krävs stora förutsättningar är det möjligt att nå. Jag skrev en motion som jag lämnade in och där jag föreslog att skulle bli en permanent världsutställning för fossilfria transporter. Detta begrepp har vunnit fäste, och jag finner till min glädje att fler och fler använder det som ett uttryck eller ett mål för hur ska vara. Då gäller det att det som vi sysslar med i trafikutskottet präglas av detta. Man kan tolka det på olika sätt, och en sak är förstås att bejaka ny teknik. Detta ligger i det som har varit tradition . Där är respekterat av andra länder för att vi är duktiga på att utveckla och tillämpa teknik och på att exportera saker med stort teknikinnehåll. Det för mig in på den fråga i betänkandet som kanske har störst bäring på att utveckla ny teknik, nämligen självkörande fordon. Jag tror att var ett av de länder som var först med att sätta igång försök att tillsammans med fordonsindustrin hitta tillämpningar. Det har funnits och finns stora forskningsanslag för att till exempel Drive Me i och andra projekt ska utföras. Regeringen har dessutom tagit initiativ till att förbereda ny lagstiftning. har fått i uppdrag att utreda – och har också gjort det – alla de förändringar som behövs för att man på ett bättre sätt ska kunna ta tekniken för automatiserade fordon i bruk. Vi måste dock ha respekt för att detta är stora förändringar. Att använda ny teknik för att bättre kunna upptäcka cyklister och hitta rätt avstånd mellan fordonen är en sak. Att lämna över ansvaret till tekniken är en annan. Jag tror att det finns en poäng i att man har stor respekt för att det alltid är föraren som är ansvarig för fordonets framfart. Då måste föraren också kunna ha kontroll över det som behövs för att undvika kollisioner och framför allt att minimera personskada om det blir en kollision. Jag vill därför yrka bifall till den reservation som S, V och MP har om självkörande fordon. Allting är inte färdigutrett. Folk i allmänhet känner oro efter de olyckor som har skett. När man tar ny teknik i anspråk ska man göra det med stor besinning och kunskap om vad som har skett. Därför måste man utvärdera försöken ordentligt och lösa de problem som återstår. Och det finns en hel del problem innan man bättre kan använda sig av ny teknik. Låt mig gå över till tunga och långa lastbilar. I utskottet har vi haft en diskussion om vägnätet. Vägar är ju inte bara till för lastbilar utan även för personbilar, cyklar och andra fordon. I trafikutskottet är det rimligt att vi tar ansvar för alla dessa fordonskategorier. Vägarna utanför storstäderna är kanske helt nödvändiga för att människor ska kunna ta sig till och från sina arbeten på ett bra sätt. Då gäller det att hitta en avvägning mellan tyngre fordon och personbilstrafik på ett sådant sätt att vägarna är farbara så stor del av året som möjligt. De ska kunna vara det utan att det uppstår stora underhållsbehov. Det finns en poäng i att se till att man använder väg, järnväg och sjöfart på ett klokt sätt och att använda varje transportslag till vad det är bäst på för att inte i onödan göra det svårare i det småskaliga och finmaskiga vägnätet. Det är också viktigt att slå vakt om behovet av de statliga anslag som de enskilda vägföreningarna får . I trafikutskottet har vi vidare en granskningsrapport om klimateffekterna för vägnätet på gång. Vi ser stora behov framöver av att säkra vägnät mot de skador som uppstår till följd av långvariga regn och översvämningar. Under till exempel årets vårflod spolades flera vägar bort. Det är ett stort ansvar att bygga upp dem igen och så gott det går försöka säkra infrastrukturen för kommande översvämningar och långvariga regn. Då får man ta det ansvar som behövs för att dessa vägnät ska kunna hållas i god form. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 32 (S):