prot · H509100 · 2018-04-18 00:00:00 — Fler företag väljer att flytta hem sin verksamhet från låglöneländer, industriinvesteringarna i är de högsta någonsin och besöksnäringen går bra. Du och jag verkar inte se samma statistik. Jag vet inte var du hämtar din, men jag kan berätta var jag hämtar min. Min fråga till är: Vad har ni i Liberalerna gjort för analyser när ni väljer att skära ned 1,6 miljarder på näringspolitikområdet? Ni minskar på turistfrämjandet, ni minskar 945 miljoner på näringslivsutveckling med mera. Jag såg precis i en flash att har aviserat att de ska sänka skatterna med 36 miljarder nästa mandatperiod, och jag vet att Liberalerna ofta håller med . Frågan är om Liberalerna vill bromsa eller främja företagsutvecklingen. Hur ser du, , på nedskärningen på 1,6 miljarder? 107 (L) replik: Jag tackar för frågan. Analysen av ekonomi och det ekonomiska läget i världen är positiv. Det jag försökte måla upp i mitt anförande var att det må gå bra – möjligen kunde det ha gått ännu bättre – men att vi behöver titta på vad som händer i det långa perspektivet. Det jag målade upp var ett antal nyckelindikatorer, fundamenta, som vi behöver bejaka, titta på och adressera. Att vi har minskade investeringar i forskning och utveckling kommer att påverka oss och att vi har minskade patentansökningar likaså. Detta är något jag är orolig över. Jag hoppas att även är orolig över det, för det handlar om att ta ansvar för ekonomi i det långa perspektivet och se vad som händer bakom nästa hörn. Vad gäller satsningar och storlek på satsningar: Att regeringen satsar så mycket här och så mycket där är en återkommande argumentation jag hör. Men det jag inte begriper mig på är att man tar eller av en företagare och sedan ger tillbaka och kallar det satsning. Varför tror Socialdemokraterna att de vet bättre vilka investeringar en företagare behöver än vad företagaren själv vet? Jag tror att den enskilde företagaren vet bättre vad han eller hon behöver prioritera i sina investeringar än som är politiskt förtroendevald och som inte leder företaget och behöver ta konsekvenserna. Jag hör samma argument i debatten om vinster i välfärden. Vad är det som säger att ett kommunalråd i vet bättre vad som är bäst för det enskilda barnet än barnets föräldrar? 108 (S) replik: Jag delar din åsikt att det finns utmaningar, , och det sa jag även i mitt anförande. Vi får aldrig bromsa, och ingen kan säga att det inte går bra för just . Men att vi måste kunna se runt hörn och längre fram håller jag med om. Däremot delar jag inte din åsikt att staten inte ska vidta företagsfrämjande åtgärder. Jag hade ett replikskifte med om hur ser på och hur vi jobbar för att säkerställa att företagen där har infrastruktur, bredband och riskkapital – sådant vi inte kan se i motion. Jag delar inte din uppfattning utan menar att staten ibland måste hjälpa de marknader som är svaga för att få ihop helheten i och med det öka vår export. Både du, , och din moderata kollega tog upp välfärdsföretagen i era anföranden. Du sa att vi inte kan bestämma, tycka eller tänka, men vad baserar du det på? Om man annars gör en omvärldsanalys och tittar på de bästa länderna för att ta intryck undrar jag vilka länder du tittar på när det gäller till exempel vinster i välfärden, eller vilket internationellt institut som ger dig rätt i att det är modellen. Vi delar dock en sak, och det är att vi vet att utbildningspolitiken är otroligt viktig för näringslivsutvecklingen. Här står Liberalerna starka. 109 (L) replik: Det är relevanta synpunkter. Vi är samstämmiga vad gäller utbildningspolitikens betydelse för näringslivet; den är mycket viktig. Är det något som näringslivet lyfter upp som en av de främsta utmaningarna är det just kompetensförsörjning och tillgången till kompetent arbetskraft. När det gäller människors valfrihet är vi dock inte samstämmiga. Vi tycker inte att politiker ska kontrollera människors val av skola, vårdcentral eller annat. Vi vill flytta makten till föräldrar och till den enskilda individen. Vi tror att de vet bättre vad som är bäst för dem än vad jag som politiker gör, och jag tror att många med mig delar den ståndpunkten. Jag skulle vilja se en mer aktiv näringspolitik från regeringen. Jag har haft många diskussioner om näringspolitiken under mina år i , och jag har sett många strategier presenteras. Men jag hade önskat se mycket mer resultat av en aktivare näringspolitik. känns det som att den är aktiv för att den aktivt motarbetar en del av de företagsamma människor som finns där ute och försöker få ihop sitt levebröd. 110 (V) replik: Ditt anförande gjorde mig lite konfunderad, . Tycker du verkligen att det är så svart för företagare i som du berättade? Det är som en domedagsmålning av hela vår samhällsbild av hur företagare har det. Jag brukar besöka företagare, och då spetsar jag till det och frågar: Vad skulle du göra om vi bytte plats? De är tysta , men sedan får jag svaret: Det är faktiskt ganska bra att vara företagare i . När jag verkligen försöker spetsa till det som en reporter frågar jag: Men är det inte lite för dyrt att anställa? Är inte arbetsgivaravgifterna för höga? Då får jag till svar: Nej, jag skulle kunna betala mer om jag fick rätt person på rätt plats. Jag får inte rätt personal med den utbildning som jag söker. Du säger att regeringen tillsammans med går i ledband och tycker att alla ska få det sämre. Jag har en fråga till dig, : Tror du att ett jämlikt samhälle är bättre eller sämre för ? 111 (L) replik: Tack, , för frågan! Liberalerna har alltid slagits för jämlikhet. Vi har vårt ursprung i rösträttsrörelsen, och vi slåss alltid för jämlikhet. Men jämlikhet har kanske olika innebörd för mig och för . Vi i Liberalerna tror inte att lika utfall är jämlikhet, utan vi tror att lika möjligheter är jämlikhet. Vad gäller företagens förutsättningar och situationen för landets företagare instämmer jag i analysen att det går bra för . Jag har inte sagt att det inte gör det. Det som jag målade upp var ett antal utmaningar som vi har på . På kort sikt går det bra för , men jag tror inte att kan motsäga mig när jag säger att det finns data som visar att regelbördan ökar. Är det bra eller dåligt, enligt ? Är det bra att produktivitetstillväxten minskar i i förhållande till jämförbara länder? Är det bra att bnp per capita minskar mer i än i jämförbara länder? Är det bra att företagens investeringar minskar i ? Dessa nyckelindikatorer visar att vi har utmaningar på . Att det går bra för betyder inte att det går bra för . Därför behöver vi ta ansvar för ekonomi på så att även våra barn och barnbarn kan ha det bra ekonomiskt. Vad gäller företagens upplevelser och känsla att de gärna skulle vilja betala mer och så vidare förstår jag att en del tycker att samhällskontraktet är ifrågasatt. Om man som företagare krävs på ytterligare pålagor och mer i skatt har man större förväntningar på vad man får tillbaka, kanske inte direkt, men indirekt, som samhällsmedborgare. 112 (V) replik: Tack, , för svaret! Jag får inte ihop det. Du säger att ni är för ett jämlikt samhälle och att utfallet är viktigare än att det kommer alla till del och att alla har samma chans. Men så är det inte. I ett ojämlikt samhälle får inte alla samma chans. Du har inte svaren på hur detta skulle gå till, och inte din politik heller. Även om det inte ingår i näringspolitiken talade du om skolan och att föräldrar ska ha rätt att välja. Ja, så är det, men det får inte bli på bekostnad av att de som inte kan välja får de sämsta förutsättningarna, för det är vad som händer i ett sådant samhälle. De får en sämre skola och sämre förutsättningar. Du sa att det går bra för – jag håller med – och att vi ska vara rustade på . Men skälet till problemet, att många inte investerar, är att de inte får tag på rätt personer på grund av att vi inte har utbildat rätt personal till dem. Jag var hos ett företag som på beställning tillverkar sådant som inte finns på hyllan till industrin. De skulle kunna investera, men osäkerheten när det gäller att få rätt personal är så stor att de väntar, som några var inne på. Det gäller inte bara regelbördan. Jag kan inte allt om hur alla regler för företag ser ut – det kan jag hålla med om – men det som framgår klart och tydligt är i alla fall att vi måste utbilda. Vi måste gå hand i hand med industrin och företagen för att utbilda rätt sorts personal. Det är en av de nyckelfrågor där jag faktiskt tycker att regeringen jobbar bra. 113 (L) replik: Vi är samstämmiga i den senare analysen. Det är viktigt med samarbeten mellan de olika parterna för att vi ska få duktig och relevant kompetensförsörjning för näringslivet och det omgivande samhället. Den största ojämlikheten i är mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb. Där har vi i Alliansen, enligt min bedömning, ett mycket bättre svar, som vi tror kommer att minska ojämlikheten i . Vi tror att om vi ger dessa människor en möjlighet och en chans på arbetsmarknaden kommer ojämlikheten i att minska. Vi hjälper människor in i vår gemenskap – inte in i segregation eller utanförskap – och vi välkomnar dem in på arbetsplatsen, även om det blir med en lägre ingångslön. Det är ett av recepten för att komma åt den ojämlikhet som vi ser ökar allra mest i . Om man tittar på hur det såg ut tidigare i skolväsendet, som också nämnde, ser man att det var närhetsprincipen som rådde innan vi införde en del av våra reformer. Jag tror inte att det heller var ett framgångsrecept. Vi har varit eftertänksamma när det gäller att hitta lösningar för att vi ska få en jämlik skola så att människor får lika förutsättningar att göra sin klassresa. Vi har inte alltid landat i rätt svar. Svaren har inte varit optimala alla gånger, men vi jobbar på dem och utvecklar dem. Det tycker jag är det viktiga. Den modell som fanns tidigare var inte en modell för jämlikhet, utan Alliansens politik, där vi ger fler människor en chans på arbetsmarknaden och värnar det fria skolvalet, är det recept som jag tror är väg framåt. 114 (KD): var det Innovationsriksdagen i . är ett starkt land för innovationer i alla mätningar. Antalet nystartade företag, så kallade start-ups, är alltjämt på en god nivå, får man säga. Men smekmånaden för de företag som får stöd och hjälp i början, inkubatorer och så vidare, kan kännas väldigt kort när de blir varse de skatter, avgifter och krångel som är en företagares vardag. Vi ser till exempel att handläggningstiderna och tillståndsärendena har ökat rejält, oavsett bransch. Det spelar ingen roll om det är avancerade verksamheter och industrier, utan det kan vara väldigt enkla saker inom sitt företagande som man söker tillstånd för. Vad detta beror på kan man fråga sig. Ska vi skylla bara på regeringen? Nej, detta ligger också på kommunerna, som också har tillståndsärenden. Om man ser till totalen när det gäller regelkrångel och besvärlig administration för företagare är det inte bra, om vi vill ha människor som vågar starta och som vågar och orkar fortsätta med sitt företagande. Det handlar om att vi har generationsskiften i företagen som inte riktigt fungerar . Då talar jag inte bara om fysiska generationer av barn och föräldrar där barnen ska ta över, utan det handlar om generationsskiften överlag där vi inte riktigt får detta att fungera. Fullt verksamma företag hittar inte andra ägare när de befintliga ägarna är för gamla. Hur ska man göra för att starta upp eller just ta över företag på ett mycket enklare sätt? Jag ska gå in på speciellt en sektor som har varit i fokus , nämligen välfärdssektorn. Den måste vara det mest riskfyllda som man kan ge sig in på i detta land. torde vara ett av få länder i världen med en så snäv syn från sin regering på den mångfald av associationsformer som finns men som de facto inte kan verka på jämlika villkor. I andra länder finns det mängder av olika verksamheter inom skola, vård och omsorg som omhuldas och har funnits till och med . Men i det här landet ska alla vara stöpta i samma form för att det ska fungera. I näringslivsmotion beskriver vi verkligen hur viktigt det är med mångfald, både när det gäller vad företagen gör och erbjuder och när det gäller hur de är organiserade. Detta har regeringen inte förstått någonting av. Man kommer med förslag om än det ena och än det andra. Men i slutändan gynnar det bara aktiebolag och möjligen även dem med enskild firma, som är de två vanligaste bolagsformerna. Sedan kan man ingenting mer. Det som är så intressant här och som borde sitta i generna, inte minst hos Socialdemokraterna, är kooperationen. Av detta ser man ingenting. När man kommer med nya förslag gynnar de inte dem som faktiskt vill bilda kooperativ eller ekonomiska föreningar. I debatten om de så kallade välfärdsföretagen har det kommit fram väldigt lite om de former för företagande som ser till att eventuellt överskott stannar i företaget. Att inte jämställa kooperativa företag med just aktiebolag är för mig helt obegripligt. Att endast ett så kallat Europakooperativ har etablerats i , trots att de blev lagliga i för , är kanske inte heller så konstigt. Vi talar om ägarmodeller, och min kollega från talade om ett seminarium i går om detta. Det kan vara jätteintressant att gå på sådana möten, men det gäller också att få praktisk politik. I vår näringslivsmotion beskriver vi dessa modeller på ett konkret sätt och hur man kan använda dem. En annan del när det gäller olika modeller är bolagsformen SVB, alltså aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Om man vill komma åt detta med vinster i välfärden och vill använda den offentligt finansierade vården, omsorgen och skolan, se då till att dessa bolagsformer, associationsformer, får vettiga villkor att arbeta under. Det har de inte . Det finns begränsningar i allt när det gäller deras möjligheter att få investeringar, projektstöd och så vidare. De kan inte ens gå till banken, för banken säger att de har träffat på denna associationsform och inte vet hur de ska hantera den. Ska man då inte kunna gå åtminstone till för att få den hjälp som man behöver? Nej, det kan man uppenbarligen inte heller. Regler ska säkerställa att det är ungefär lika jämlikt för företagare i detta land. Men vi ser att så inte är fallet. När man talar om vinster är det snarare så att många är mycket glada över att det finns ett överskott över huvud taget i verksamheten. Men det är kanske så att speciellt Socialdemokraterna vill se röda siffror och inte svarta. De kanske till och med hellre vill se rödgröna siffror med tanke på samarbetet i regeringen, eftersom det inte verkar som om något av dessa partier har förstått företagandets villkor. Om alla friskolor och alla vårdföretag skulle tvingas bort och om alla skolor och all vård skulle drivas endast av det offentliga är det naturligtvis en återsocialisering utan motstycke i detta land. Att smygsocialiseringen har pågått sedan valet har vi sett. Inte minst såg vi det när vårbudgeten lades fram. Jag vill bara påminna om en sak, när vi ständigt får höra vad alliansregeringen gjorde under den förra mandatperioden, nämligen att allting dåligt aldrig kan erkännas av regeringen. Man skyller på att det var sänkta skatter som ledde till än det ena och än det andra. Jag vill då ställa en motfråga och påminna nuvarande regeringspartier om att vi efter nästa val kommer att säga: Ni höjde skatter , och till vilken nytta gjorde ni det? Om man inte har en plan för hur man ska använda pengarna är det knappast någon idé att få mer pengar att använda. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 från Alliansen och reservation 18 från , där vi också poängterar detta med arbetsintegrerande sociala företag som en av de bästa möjligheterna för långtidsarbetslösa att komma ut i arbete. (forts. § 21) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 19 Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU7 Civilt försvar och krisberedskap Punkt 1 (Utvärdering och översyn av samhällets krisberedskap) 2. res. 1 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 1 M, 33 SD, 22 MP, 18 C, 18 V, 15 L, 13 KD, 4 - 1: 72 M Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 2 (Utveckling av det civila försvaret och totalförsvaret) 2. res. 3 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 22 MP, 18 V, 15 L 3: 33 SD, 4 - Avstod: 73 M, 18 C, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 5 (Försvarsmaktens samverkansförmåga) 2. res. 7 (C) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 33 SD, 22 MP, 18 V, 15 L, 13 KD, 4 - 7: 18 C Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 7 (Näringslivets roll i totalförsvaret) 2. res. 9 (M, C, L, KD) 119 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 18 V, 4 - 9: 73 M, 18 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 38 (Behovet av katastrofmedicin) 2. res. 44 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 18 V, 4 - 44: 72 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 40 (Fyrverkerier) 2. res. 45 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 33 SD, 22 MP, 18 C, 1 V, 15 L, 13 KD, 4 - 45: 17 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Åtgärder för att höja kunskapsresultaten) 2. res. 1 (M) 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 18 V 1: 73 M Avstod: 33 SD, 15 L, 13 KD, 4 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 2 (Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet) 2. res. 8 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 22 MP, 18 C 8: 1 M, 14 L Avstod: 72 M, 33 SD, 18 V, 1 L, 13 KD, 4 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 3 (Val av skola) 2. res. 10 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 33 SD, 22 MP, 18 C, 15 L, 3 - 10: 18 V Avstod: 13 KD, 1 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 4 (Ett fritt och aktivt skolval) 2. res. 12 (M, C, L, KD) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 17 V, 4 - 12: 73 M, 18 C, 1 V, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 6 (Nya religiösa friskolor) 2. res. 19 (SD, L) 49 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 21 MP, 18 C, 18 V, 1 L, 13 KD 19: 33 SD, 12 L, 4 - Avstod: 2 L Frånvarande:17 S, 10 M, 9 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 7 (Tillsyn) 2. res. 20 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 22 MP, 15 L 20: 33 SD, 4 - Avstod: 18 C, 18 V, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 8 (Särskilda undervisningsformer) 2. res. 25 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 18 V, 15 L, 13 KD, 4 - 25: 1 M, 18 C Avstod: 72 M Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 9 (It i skolan) 2. res. 27 (C) 48 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 15 L, 4 - 27: 18 C, 17 V, 13 KD Avstod: 72 M, 1 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - UbU19 Lärare och elever Punkt 1 (Minskad administration för lärare) 2. res. 1 (M) 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 18 V, 15 L, 4 - 1: 73 M Avstod: 18 C, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 2 (Karriärtjänster) 2. res. 6 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 15 L, 13 KD, 4 - 6: 18 V Avstod: 73 M, 18 C Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 5 (Fortbildning) 2. res. 15 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 22 MP, 15 L 15: 13 KD Avstod: 73 M, 33 SD, 18 C, 18 V, 4 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 8 (Arbets- och skolmiljö) 2. res. 23 (C) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 4 - 23: 18 C Avstod: 73 M, 18 V, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 9 (Inventering av den fysiska skolmiljön) 2. res. 27 (SD, KD) 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 22 MP, 18 C, 18 V, 15 L 27: 33 SD, 13 KD, 4 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 10 (Elevhälsa) 2. res. 29 (C) 3. res. 30 (V) 22 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (S) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 13 KD, 4 - 29: 18 C Avstod: 73 M, 18 V, 15 L Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 14 (Nyanlända elever) 2. res. 40 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 22 MP 40: 33 SD, 4 - Avstod: 18 C, 18 V, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 15 (Förlängd skolplikt och timplan för nyanlända) 2. res. 45 (M, C, L, KD) 119 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 22 MP, 18 V, 3 - 45: 73 M, 18 C, 15 L, 13 KD Avstod: 1 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU20 Grundläggande om utbildningen Punkt 1 (Allmänt om skolans värdegrund) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 74 för res. 37 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:96 S, 22 MP, 18 C, 18 V, 15 L, 13 KD 1: 73 M Avstod: 33 SD, 4 - Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 5 (Läromedel och undervisningsmetoder) 2. res. 16 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 33 SD, 22 MP, 18 C, 14 L, 4 - 16: 1 L, 13 KD Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 9 (Undervisning i modersmål och minoritetsspråk) 2. res. 21 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 22 MP, 18 C, 13 KD 21: 33 SD, 4 - Avstod: 18 V, 15 L Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 11 (Sex- och samlevnadsundervisning) 2. res. 24 (C) 3. res. 25 (L) 19 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 33 SD, 22 MP, 18 V, 13 KD, 4 - 24: 18 C Avstod: 15 L Frånvarande: 17 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 4 - Punkt 12 (Entreprenörskap i skolan) 2. res. 27 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 V, 15 L, 13 KD, 4 - 27: 1 M, 18 C Avstod: 72 M, 1 MP