prot · H509126 · 2018-06-05 00:00:00 — Ska vi ersätta plasten med förnybara material kanske vi behöver öka produktionen av papper till . De stora investeringar som skulle kunna ge så mycket jobb i företagande ute på landsbygden och även i kommer inte riktigt till skott. Anledningen är att man är osäker på om man kan göra detta uttag ur skogen. Och det finns en osäkerhet om hur vi ska kunna bruka skogen , om vi kan använda den för att producera dessa miljövänliga varor. Jag undrar hur ministern ser på balansen mellan miljöproduktion och det ökade uttag av skog som vi behöver göra. 35 Statsrådet (S) replik: Ledamoten tar upp en väldigt viktig fråga, nämligen skogen med dess möjlighet för oss att bli ett fossilfritt land. Regeringen har väldigt höga ambitioner kring detta. Ambitionen är att , som första välfärdsland i världen, ska kunna bli fossilfritt . Vi har den möjligheten, eftersom av yta är täckt av skog. För att komma ifrån oljan behövs det biomassa, och där är skogen central. Det är också därför som det sker enormt stora investeringar just nu inom svensk skogsindustri. De är historiskt stora. Det är klart att detta ska vi bejaka. Vi ska också satsa ytterligare på forskning för att få fram mer biomassa och kunna byta ut oljan helt och hållet. Det är centralt och viktigt. Vi har ett bra och hållbart skogsbruk, som tar ansvar för miljön och de arter som finns där. Givetvis kan det alltid bli bättre. Man ska aldrig säga att det är helt och hållet på topp, utan det finns anledning att förbättra det. Vi har en tillväxt i svensk skog på , och vi avverkar 85–. Det finns alltså potential att ta ut mer råvara för att kunna byta det fossila till biobränslen och också byta ut material, typ plaster som görs av olja. Också kompositmaterial och textilier kan göras av råvara från skogen. Vi har alla möjligheter i om vi hanterar detta på ett klokt och bra sätt. 36 (C) replik: En sammanhållen politik för landsbygder Jag tackar ministern för svaret. Skogsindustrin uttrycker oro över att vissa investeringar inte blir gjorda – då pratar vi om investeringar på uppemot 20 miljarder – därför att man är så osäker på om man kan öka uttaget ur skogen. Precis som statsrådet säger ökar skogens innehåll . har skogens innehåll ökat . Och vi planterar dubbelt så mycket som vi avverkar, så vi får ju mer skog. Men det finns ändå en osäkerhet kring skogen. På mötet i kom förstås också frågan upp om den fjällnära skogen. Jag fick veta att det finns 3 300 skogsägare som äger fjällnära skog. Ett problem kring det rättsosäkra läget, som statsrådet väl känner till, är att priserna på den fjällnära skogen generellt har dykt kraftigt, i vissa områden . Det är klart att det rättsosäkra läget, att man inte vet vad som gäller, orsakar problem. Här måste vi komma med breda politiska signaler om vad som gäller för svenskt skogsbruk i fråga om ersättningsnivåer och hur vi ska kunna bruka skogen. Jag vet inte om statsrådet har några positiva besked att komma med till alla dessa skogsägare och även till dem som äger fjällnära skog. 37 Statsrådet (S) replik: Regeringen kommer att se över såväl artskyddsförordningen som ersättningen till fjällnära skog. Det är viktigt att klara ut, för det finns en osäkerhet kring detta. Vi ska också komma ihåg att den lagstiftning som gäller inte sattes på plats av den här regeringen. Den sattes på plats , då såväl landsbygdsministern som miljöministern var centerpartist. Lagstiftningen gör att den här osäkerheten finns, men ser vi över den. Vi måste skapa långsiktiga spelregler kring detta. Det är oerhört viktigt. 38 (KD) replik: Jag tänkte inviga statsrådet lite i en del av de diskussioner näringsutskottet har haft och som i allra högsta grad har bäring på landsbygdens villkor. Inte minst har vi haft stora diskussioner om handläggningstider och tillståndsgivning. Det ställs ohemula krav på såväl stora som små företag. senast handlar det om personalliggare. Jag förstår verkligen inte hur det skulle gynna företagandet på landsbygden. Sedan är det de skatter som har nämnts tidigare. Regeringen lägger ju skatter på transporter, som missgynnar näringslivet. Jag var själv värd för ett seminarium om bland annat tunga transporter för gruvnäringen i de trakter som statsrådet kommer från. Här har regeringen inte satsat ett enda krona ens på korta sträckor som skulle ha hjälpt näringslivet rejält. Utvecklingen av biodrivmedel har också dröjt. Här har regeringen inte stöttat upp på det sätt man borde med tanke på den tillgång på skog vi har i detta land. I regeringen verkar inte den ena handen riktigt veta vad den andra gör. Jag vet inte om det beror på att regeringen består av två partier som inte pratade sig samman för valet. En sammanhållen politik för landsbygder Min fråga till statsrådet är: Hur ser vi att dessa motstridiga åtgärder har gynnat landsbygdspolitiken, och hur syns det i denna proposition? 39 Statsrådet (S) replik: Denna proposition har stort fokus på jobb och företagsutveckling eftersom regeringen har gjort resor i hela landet. har en regering besökt samtliga kommuner , och vi har självfallet tagit intryck av det vi har mött på dessa resor. Jag har själv träffat jag vet inte hur många hundra företagare, så jag vet vad företagarna prioriterar. Två frågor är alltid centrala: Se till att det finns utbildad och kompetent arbetskraft, och se till att underlätta finansieringen. De vill även ha ordning och reda på arbetsmarknaden. Givetvis finns det en och annan gång kritik mot tillståndsgivningen, och det är viktigt att den blir någorlunda enhetlig över landet. Detta följer vi, och vi har också tagit upp i regleringsbreven att det ser lite olika ut. En annan central fråga för företagen är transporter, inte minst tunga transporter. Därför lägger vi i den nationella planen 700 miljarder på infrastruktursatsningar. Vi gör stora satsningar för att klara av de tunga transporterna och för att kunna flytta över från väg till järnväg och sjötrafik. Bredbandssatsningen, som jag nämnde i mitt anförande, är också en viktig satsning på infrastrukturområdet. Det är också en central fråga för företagarna. Jag och regeringen har en mycket god bild av vad företagarna på svensk landsbygd vill ha, för vi har lyssnat på dem när vi har besökt samtliga kommuner . 40 (KD) replik: Det är bra att regeringen reser runt, för då lär man sig en mycket och får information som man kanske inte hade fått annars. Då måste regeringens representanter ha lyssnat in oron som finns inte minst hos föräldrakooperativen. Vad jag vet är Socialdemokraterna liksom en del av oss andra partier för den kooperativa rörelsen och utvecklingen av den. Det ger ju en möjlighet att starta såväl butiker som förskolor och annat på landsbygden. Hur kommer det sig då att vi riksdagsledamöter översköljs av mejl om regeringens förslag om att försvåra för denna typ av företagande? Ni vill gärna se utveckling av byskolor; det hörde jag statsrådet säga särskilt. Är inte många av dessa landsbygdsskolor personalkooperativ eller föräldrakooperativ? Det är i alla fall min erfarenhet. Regeringen borde ha tänkt på alla olika företagsformer men har glömt kooperativ och ekonomiska föreningar. Hur tänker man här? Det är ju ett perfekt sätt att utöka möjligheten till företagande, inte minst på landsbygden. Men här vill man försvåra. Jag fick inget svar om personalliggarna, så jag ser fram emot det i ministerns sista inlägg. 41 Statsrådet (S) replik: Utbildnings- och kompetensfrågor är centrala i landsbygdspropositionen. Det gäller både högre utbildning i form av fler lärcentrum i landet och grundläggande utbildning, inte minst byskolor. Vi bejakar föräldrakooperativ och ekonomiska föreningar, som kan göra insatser på också utbildningsområdet. Detta råder det inte osäkerhet kring. En sammanhållen politik för landsbygder Byskolor är jätteviktiga, men vi måste också ta till den nya tekniken. blir det bredband i hela . Regeringens ambition är att alla hushåll och företag i ska ha bredband 2025. När vi sätter denna teknik på plats måste vi också utveckla den digitala undervisningen, och här finns mycket att göra. I landsbygdspropositionen finns en satsning på fjärrundervisning, som jag redogjorde för. Det är en viktig del. Jag har själv sett fjärrundervisning i . Det fungerade utmärkt, till och med när de hade biologiundervisning och plockade isär småfiskar. Det går att göra jättemycket på detta område och på detta sätt avsevärt höja kvaliteten på undervisningen på landsbygden. Vi ska ge det bästa till barnen på svensk landsbygd. De ska få möta bästa lärare, kanske digitalt via en skärm, så det är viktigt att vi utvecklar detta. 42 (M): Efter att ha lyssnat på alla inlägg vill jag säga till att jag följer detta med utbildning. Jag träffade två personer från som skulle utbilda sig till svetsare i . Det går alltså att flyga ned för att få en utbildning och sedan komma tillbaka igen och kräva högre lön för att man har fått en bra utbildning. Det är slående att man jämför brinnande högkonjunktur med tidigare lågkonjunktur och finanskris, precis som om det är total stiltje och allt går att jämföra på samma sätt. Så funkar det självklart inte i verkligheten. Jag begärde ordet för att tala om regional tillväxt eller om de bekymmer som man ser. Det är mycket som fungerar i vårt land, men vi brukar ofta fokusera på det som kanske inte fungerar så väl. Propositionen och betänkandet om en sammanhållen politik för landsbygder, som det ska beslutas om , innehåller ett förslag till beslut som innebär att målet med en sammanhållen landsbygdspolitik ska vara följande: en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Sedan finns det inte så många skarpa förslag att fatta beslut om. En stor del av består av landsbygd. Det innebär att jobb, utbildning och ett förbättrat näringsliv är centrala delar för att landet ska utvecklas. Ett gott företagsklimat tillsammans med regionala tillväxtinsatser är grunden för att människor ska kunna bo och leva och driva företag i hela landet, som vi alla har varit inne på. De remissinstanser som har svarat skriver att det måste gå att följa upp och utvärdera mätbarhet. Detta saknas i propositionen, och man efterlyser regeringens tankar om likvärdiga möjligheter. Det finns en hel del utmaningar med den politik som regeringen bedriver och det den säger sig vilja åstadkomma. Ett sådant fall är infrastruktur, som är en förutsättning för att människor ska kunna bo, verka och leva i vårt avlånga land. Då måste infrastrukturen vara såväl pålitlig som fungerande och tillgänglig. Regeringen har inte gjort det enklare att leva och bo utanför städerna med tåg- och flygskatt. är ett avlångt land i norra som är beroende av flyg för vår konkurrenskraft och handel och för att människor ska kunna ta sig till varandra. Flygskatt har införts i , och , men samtliga dessa länder har sedan avskaffat den då man har sett negativa konsekvenser. En sammanhållen politik för landsbygder Det blir verkligen dubbelt då regeringen vill satsa på turism och besöksnäring med Business på plats i för att locka turism till vårt land som direktlinjer mellan och inte kommer till på grund av flygskatten. Jag tänker att de som gläds åt detta säkert är de som bugar och bockar i . Besöksnäringen möter också andra bekymmer. Det råder brist på servicepersonal, och regeringen har drivit att Arbetsförmedlingen tillsammans med Visita ska utbilda kockar. Det har varit en pågående debatt med arbetsmarknadsministern om att detta inte fungerar. Visita har stått redo med utbildning, men kockarna har inte levererats. Precis som minister är vi ett antal ledamöter som har varit ute och besökt näringar i hela landet. Jag har i stött på signaler om att studie- och yrkesvägledare på sina håll avråder från dessa serviceyrken, som vi har brist på. Det här måste följas upp. Vi kan inte ha det så. Branschen skriker efter arbetskraft, och då måste det komma fram hur bra det är att kunna jobba som både kock och servicepersonal. Det behöver vår besöksnäring. som gick kom besked om att tågen mellan och ställdes in på grund av solkurvor. I folkmun hette det att tågen var inställda på grund av varma spår. Alla for runt som små myror för att titta efter vad som hänt och få reda på vad som händer, och sedan sattes plötsligt tågen in för att fungera igen. Det är i sig positiva besked, men trovärdigheten försvinner när man gör på det här viset ovanpå att det redan är svårt att komma fram. Det händer allt som oftast att tågen blir kraftigt försenade och att de ställs in. Härom veckan skrev en tågresenär följande på Facebook: SJ erbjuder nu uppenbarligen permanent uppehållstillstånd i . Detta skrev han efter att tåget hade stått stilla länge, och en resa mellan och tog upp emot . På tv och i radio är tågen ständigt under diskussion, och handlade det om att vintern hade gjort sitt till i norr för att rälsen skulle gå sönder. Ett eftersatt behov har följt med oss framåt, och det verkar som att det ska ta innan vi kommer i mål. är ett litet, exportberoende land, och gods går via bil och tåg ut ur och inom landet. Kilometerskatten slår hårt mot svenska företag. Det är en skatt på avstånd och inte på utsläpp. Industrin påverkas, och den påverkas från norr till söder i konkurrensnackdel och genom att det är flaskhalsar på våra vägar. Detta påverkar intäkter som i sin tur påverkar jobb och möjlighet att bo, leva och försörja sig. Och det påverkar inte minst tillväxten för landets ekonomi. I söder finns en av de största portarna för turism – med båtarna. Det är också en port in för gods, och här finns flaskhalsar från hamnen vidare längs landsvägen bort till och upp via E6 till . Det sker olyckor var och . Små orter drabbas av att den tunga trafiken, som inte kan ta sig fram på motorvägen, går genom småorterna. Vägarna förstörs när långtradare kör där de inte borde. Köer har blivit ett mantra för den sittande regeringen. En sammanhållen politik för landsbygder Det är inget nytt att svenska företag säljer produkter och tjänster till kunder i andra länder, både nära och lite längre bort. Det nya jämfört med tidigare är att konkurrensen är tuffare och att alla påverkas – även de personer och företag som jobbar med det allra mest avancerade. Det gör att vi i inte kan ta något för givet. Tvärtom blir det än viktigare att vi gör vad vi kan politiskt för att företag i ska ha rimliga villkor och villkor som står sig i förhållande till konkurrentländerna. lägger då regeringen på en högre drivmedelsskatt för privatpersoner som ska ta sig med pendling till och från arbetet i vardagen utanför kollektivtrafiken. Detta gör man trots ett löfte från finansministern inför valet om att inte göra just detta. Besöksnäringen är växande. Gårdsförsäljning förstärker företagandet, ökar turismen och bidrar till fler och nya arbetstillfällen. Men regeringen säger nej till att göra det möjligt att sälja vin direkt på gården till turisterna, så som man gör i övriga . Landsbygdsministern har varit i , där det finns ett antal vingårdar. Det finns många sådana i . De vill på plats under Systembolagets monopol kunna sälja sina flaskor direkt på gården. Det ligger nu ett tillkännagivande om detta på plats, och jag tycker att regeringen borde ställa sig välvillig till detta och inte hänvisa bakåt i tiden och säga att det inte går att göra detta. Handläggningstiderna för dem som vill starta, driva och utveckla verksamheter påverkar deras möjligheter att leva och bo och vara yrkesverksamma. Här behöver myndigheterna vara på tårna för att hjälpa till med snabba beslutsvägar och ett lösningsfokuserat arbetssätt. För sedan handlade det om Kemikalieinspektionen, som jag tar som ett exempel. Det handlade om hantering av bekämpningsmedel. Lökodlare i kom på efterkälken jämfört med sina europeiska konkurrenter. Det gäller att myndigheterna inte försvårar utan förbättrar för företagen att verka på en starkt konkurrensutsatt marknad. Som bland andra från har nämnt tidigare är möjligheten att uppsöka en doktor när man blir sjuk också en möjlighet som behöver finnas runt om i vårt avlånga land. fattar vi beslut om det som går under benämningen välfärdsvinster. Ett exempel från landet är en liten ort i , där en läkare med hjälp av anställd personal har tagit över vårdcentralen då den regionala vårdcentralen inte fanns tillgänglig. Detta får läkaren betalt för av regionen. För att han ska få driva vårdcentralen ställer regionen krav på att det ska finnas en buffert. Det är vettigt att göra det för att det ska finnas pengar som säkerhet om något skulle hända. Men enligt det förslag som regeringen lägger fram kan man inte längre ha en sådan här buffert. Det betyder att denna vårdcentral inte skulle kunna fortsätta på de premisser som regeringens förslag innebär. Vem ska då tillgodose kommuninvånarnas behov? Samma sak gäller såklart på andra småorter med verksamheter som har startats av kvinnor, mammor och andra i branscher som omvårdnad, skola och sjukvård. Här borde regeringen fokusera på de verksamheter som har bra resultat för invånarna, och inte stoppa och lägga ned. Alliansen har förslag som inte lägger skattebördor på företag och enskilda. Vi fokuserar på möjligheter utan stopp och förbud. En sammanhållen politik för landsbygder har tidigare räknat upp en hel rad med reformer som vi kommer att bejaka. Det handlar om strandskydd, om kopparnät och om att stärka mat- och skogsproduktion. Flyget ska fungera, och vi säger nej till bränsleskatt och avståndsskatt. Vi säger ja till gårdsförsäljning, och vi vill att det ska bli lättare att driva livsmedelsföretag. Vi säger ja till underhåll och nej till höghastighetståg. Lantmäteriet ska fungera, och vi vill ha en tidsgräns för snabbare handläggningstider. Vi vill se fjärrundervisning i ökad utsträckning. Vi tänker att vi kanske kan se framtiden an där eftersom regeringen redan är positiv till delar av detta, men det kan bli ännu större och bredare. Anmälningsdrivna bördor ska bort från myndigheter, och de ska samverka med näringslivet med fokus på lösningar. Med detta yrkar jag bifall till Alliansens reservation 3. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 6 Nordiskt avtal om samarbete i konkurrensfrågor betänkande 2017/18:NU20 Nordiskt avtal om samarbete i konkurrensfrågor (prop. 2017/18:222) Ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 7 Tillgång till upphovsrättsligt skyddat material för personer med synnedsättning eller annan läsnedsättning betänkande 2017/18:NU21 Tillgång till upphovsrättsligt skyddat material för personer med synnedsättning eller annan läsnedsättning (prop. 2017/18:241) Ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:264 Kultur i hela landet 2017/18:265 Miljömålen – med sikte Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelser skulle förlängas till och med . COM(2018) 296 Förslag till och rådets förordning om märkning av däck med avseende på drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1222/2009 COM(2018) 373 Förslag till och rådets förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang COM(2018) 374 Förslag till och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för externa åtgärder § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:573 Förbud mot heltäckande slöja av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:574 Winnet av (C) till statsrådet (S) 2017/18:575 Studier på nya läkemedel av (KD) till socialminister (S) 2017/18:576 Tystnadsplikten inom själavården av (KD) till kultur- och demokratiminister (MP) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1418 Ett erkännande av folkmordet Seyfo 1915 av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:1419 Uppkoppling på landsbygden av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1420 Bensinskatten av (M) till finansminister (S) 2017/18:1421 Handläggningstiden vid överklagande av infrastrukturprojekt av (L) till statsrådet (S) 2017/18:1422 Pressetiska övertramp av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2017/18:1423 Förtroendet för och behovet av åtgärder av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1424 Äganderätten av skogen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1425 Skogsägares rätt av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:1426 påverkan på folkhälsan av (SD) till socialminister (S) 2017/18:1427 Det kontantlösa samhället och turismen av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:1428 Våldsbejakande islamistiska extremister av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1429 Kostnadseffektivare vård av (M) till socialminister (S) 2017/18:1430 Personalliggare och familjeföretag av Per Åsling (C) till finansminister (S) 2017/18:1431 Våldsamheterna i av (V) till utrikesminister (S) § 11 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 5 anf. 19 (delvis) och av ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 En sammanhållen politik för landsbygder betänkande 2017/18:NU19 1 (S) 2 (M) 3 (SD) 4 (MP) 5 (M) replik 6 (MP) replik 7 (M) replik 8 (MP) replik 9 (C) 10 (V) 11 (C) replik 12 (V) replik 13 (C) replik 14 (V) replik 15 (L) 16 (KD) 17 (V) replik 18 (KD) replik 19 (V) replik 20 (KD) replik 21 Statsrådet (S) 22 (V) replik 23 Statsrådet (S) replik 24 (V) replik 25 Statsrådet (S) replik 26 (L) replik 27 Statsrådet (S) replik 28 (L) replik 29 Statsrådet (S) replik 30 (M) replik 31 Statsrådet (S) replik 32 (M) replik 33 Statsrådet (S) replik 34 (C) replik 35 Statsrådet (S) replik 36 (C) replik 37 Statsrådet (S) replik 38 (KD) replik 39 Statsrådet (S) replik 40 (KD) replik 41 Statsrådet (S) replik 42 (M) (Beslut skulle fattas .) § 6 Nordiskt avtal om samarbete i konkurrensfrågor betänkande 2017/18:NU20 (Beslut skulle fattas .) § 7 Tillgång till upphovsrättsligt skyddat material för personer med synnedsättning eller annan läsnedsättning betänkande 2017/18:NU21 (Beslut skulle fattas .) § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 9 Anmälan om interpellationer § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 11 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018