prot · H509112 · 2018-05-16 00:00:00 — Här har regeringen inte kunnat komma fram till något nytt förslag, och de förslag som har funnits tidigare finns det, som vi också ser det, klara problem med. Därför vill vi att regeringen ska återkomma till med andra förslag på hur det begreppet ska kunna ersättas. yrkar jag alltså bifall till reservation 2. 52 (S): Vi har under en mycket passande tid att debattera betänkande 14, Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner, eftersom det är den internationella dagen mot homo- och transfobi. Den här debatten blir alltså ett fint sätt för att uppmärksamma detta. I betänkandet hanteras regeringens proposition med samma namn samt ett antal kommittémotioner och förslag från allmänna motionstiden. I propositionen föreslås att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till dels i bestämmelserna om hets mot folkgrupp i tryckfrihetsförordningen och , dels i bestämmelserna om olaga diskriminering i . Brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering ska även omfatta hot och uttryck av missaktning mot samt diskriminering av transpersoner. Dessutom föreslås att samma tillägg görs i åtalsregel om förolämpning. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Det föreslås vidare ett tillägg så att det uttryckligen framgår att det vid bedömningen av straffvärdet är en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av deras könsöverskridande identitet eller könsuttryck. Jag vill självklart yrka bifall till slutsatserna i betänkandet. Det här är mycket efterlängtade förslag. Kunskapen om transpersoners stora utsatthet är omfattande och måste tas på största allvar. Vi vet att brottsstatistiken visar att brott där transfobiska motiv kan identifieras är i kraftigt ökande. Vi vet också att transpersoners livssituation i stort är präglad av psykisk ohälsa, rädsla och tankar om självmord. tvingas de som vill få sitt personnummer ändrat in i ett vardagskaos, och de som vill genomföra någon form av könskorrigerande ingrepp tvingas till långa och omfattande vårdprocesser. Transpersoners vardag är på många vis präglad av juridisk rörighet samt brister på reglering eller regleringar som inte tar hänsyn till deras unika livssituation. I många fall är det också så att de starka normer som präglar synen på vår respektive könstillhörighet uppenbart hindrar att vi tar kliv framåt som på ett ganska enkelt vis skulle underlätta vardagen för många. Människor som trotsar de i samhället djupt rotade normerna om kön, oavsett om det sker av fri vilja eller utifrån en känsla av att det fack samhället har placerat en i är fel, har inte bara juridiska och vårdmässiga bördor att hantera. Just det att de bryter mot de mest djupt rotade normerna om hur människor förväntas vara gör att utsattheten för hat, hot, missaktning, våld och diskriminering är alltför stor. I den undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter genomförde 2012 svarade av de svarande transpersonerna att de utsatts för våld eller hot om våld . av de svarande från sa att de hade utsatts för våld eller hot om våld. kände sig diskriminerade eller trakasserade . Tittar man på sammanställningar från Transgender Europe och Ilga-Europe över vilket skydd och vilka rättigheter olika länders lagstiftning utsträcker till transpersoner blir det tydligt att har sackat efter när det gäller att ge skydd till transpersoner. Även när det gäller att utsträcka och utöka grundläggande rättigheter till en grupp som är i desperat behov av samhälleliga reformer för att kunna leva mer värdiga liv utan normer, juridik och vårdproblem som hindrar sackar vi efter, detta trots att vi var först i världen med att ge transpersoner rätt till könskorrigerande vård och en ny juridisk könstillhörighet. Det är mot den bakgrunden som regeringens proposition är så otroligt välkommen. Jag ser den, tillsammans med avskaffandet av tvångssteriliseringarna och rätten till skadestånd för dem som utsattes för sådana, som det första steget i en lång radda av nödvändiga reformer för att stärka transpersoners situation i det svenska samhället. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Utsattheten för våld, hot, missaktning och diskriminering kommer säkerligen att kvarstå även efter att de lagförslag som vi diskuterar blir verklighet. Dock visar vi nu att sådana brott är extra avskyvärda och erkänner att transpersoner är en utsatt grupp som måste ges rätt till samhällets fulla stöd. Som vi hörde har utskottet tidigare haft diskussioner och debatter i den här kammaren om nödvändigheten av att i grundlag stadfästa de olika diskrimineringsgrunderna, och när jag läser och hör vad har att säga om det här måste jag säga att jag blir förvånad. Jag tycker att det är väldigt talande att ett parti grundat i nazismen även fortsättningsvis vill ha rätten att diskriminera. Man pratar om särlagstiftning, trots att det är uppenbart att det här handlar om grupper som av samhället har utsatts för missaktning och diskriminering och behöver stöd. Jag hör att man inte vill göra skillnad på folk och folk, trots att det är det som de här regleringarna syftar till: att det ska vara olagligt och förbjudet att göra just skillnad på folk och folk. är det enda partiet som under den här mandatperioden inte har stöttat en enda hbtq-reform. Det måste väljare veta. Detta kommenterar partiledare med ett ”där ser man”. är det enda partiet som vill fortsätta att tvångssterilisera människor i det här samhället – alltså med tvång ta bort människors genitalier enbart för att de vill byta kön. Det är det enda partiet i som vill frångå internationella åtaganden på diskrimineringsområdet, nämligen att det finns en skyldighet att se till att det finns en lagstiftning som förbjuder diskriminering. Det är djupt allvarligt. Sist, men inte minst, vill jag kommentera det anförde om definitionerna. I stort håller jag med. blev det svårt att genomföra detta , och jag tror att diskussionen måste få leva vidare. är det enda rimliga att ha de regleringar som förespråkar. Då skulle vi hamna i en situation att diskrimineringsgrunden faktiskt omfattar alla i . Jag vill än en gång tacka utskottet, och jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet. 53 (SD) replik: Jag satt i bänken och lyssnade med spänning på när skulle komma in på . Det är ett parti som har försökt att ge sin tolkning av. Ordspråket att kasta sten i glashus kanske aldrig kan vara mer aktuellt än när en socialdemokrat börjar ge sig på att försöka definiera ett annat partis hemska historia. Vi kan såklart ägna dessa minuter åt att prata om tvångssterilisering och att man ville ge , men jag tror inte att det tjänar debatten. Det finns såklart även nutida exempel. har vi frågan om diskrimineringsgrunderna, som är så otroligt omdebatterade, och vi har haft invändningar mot en systematik som socialdemokrater och övriga partier här inne har förespråkat . Där skiljer vi oss åt på det sättet att inte vill tillåta diskriminering av någon, men tycker att det ska man visst kunna göra. Andra människor ska kunna diskrimineras, men inte just de grupperna. Om man hittar en ny grupp som man tycker kanske är lite mer skyddsvärd kan just den gruppen tillföras i listan över skyddsvärda grupper. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Jag förstår inte hur , eller någon från ett annat parti, kan tycka att det är en bra lösning på problemet. Varför kan man inte ha en likvärdig lagstiftning, fru talman? Jag förstår inte det. har tidigare haft all möjlighet att förklara. Han lyckades inte då, men jag ger honom en ny chans . 54 (S) replik: Det är lustigt att i den här debatten nämner tvångssteriliseringarna. Vi socialdemokrater har faktiskt gjort upp med vår historia. Vi har varit med och sett till att avskaffa tvångssteriliseringarna. är det enda partiet som vill fortsätta att tvångssterilisera människor i dagens samhälle. De är de enda som vill upprätthålla den grymma inställningen gentemot en grupp människor i . När det handlar om synen på diskriminering har ett samhälle ett ansvar ett bryta skadliga normer. Det är det som har så uppenbart svårt att förstå, det vill säga att diskriminering grundad på en negativ norm gentemot en viss grupp måste adresseras. Det handlar inte om att ge människor eller grupper särskilda rättigheter som gör att de ställer sig i någon form av högre rang än andra, utan det handlar om att utjämna spelplanen och se till att grupper som så uppenbart är utsatta i dagens samhälle ges ett skydd som de förtjänar och som vi andra faktiskt har enbart utifrån vilka vi råkar vara. Detta är själva kärnan i frågan om diskriminering, och det är det som internationella konventioner och annat tar sikte på och som helt väljer att bortse från. Pratet om missaktning kommer inte att lösa de problem som handlar om normer i vårt samhälle. Det kommer inte att lösa de problem som drabbar transpersoner, bögar, flator, kvinnor och människor av en annan etnisk härkomst. Den regleringen kommer inte att adressera problemet med över- och underordning och normer. Dessa frågor vill över huvud taget inte lösa. Det är så uppenbart. 55 (SD) replik: Tack, , för svaret! Ungefär så lät det vid den förra debatten också. Vi har inte flyttat oss en enda millimeter. Skillnaden är att anklagar för att stå upp för tvångssteriliseringar. Jag vet inte exakt vad syftar på. Jag gissar att det handlar om debatten om könsbyte. Där har det tidigare i varit aktuellt med steriliseringar. Då skulle tydligen ha intagit en ställning som enligt är hemsk. Det skulle innebära att Socialdemokraterna bara för också var ett hemskt parti eftersom man drev frågan ända fram . Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Jag kan inte låta bli att bemöta det påstår om att vår systematik inte skulle träffa dessa grupper. Men det är precis vad den gör. Det är frågan om en formulering, en systematik, som träffar alla grupper, inte bara en förteckning över grupper som Socialdemokraterna och andra partier just tycker är extra skyddsvärda. Om man ska vara noga med att följa internationella konventioner – det är också något och företrädare för andra partier ofta lyfter upp – får man hänvisa till vad som står i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna. Där finns flera diskrimineringsgrunder som inte ingår, till exempel politisk diskriminering. Det finns andra exempel på människor som blir diskriminerade som inte täcks här. Jag har en artikel här i min hand där det står: Fick inte jobbet – han var stockholmare. Ska det vara en ny diskrimineringsgrund för de människor som är stockholmare? Personen i artikeln hade tydligen en arrogant attityd och en släpig dialekt, och det dög tydligen inte för den arbetsgivaren. Med systematik skulle faktiskt detta också falla inom ramen, och man skulle åtnjuta samma skydd. Personer som har könsöverskridande identitet – vilka kläder de vill klä sig i – skulle också träffas av denna lagstiftning. Jag förstår att har en vilja att misstolka det säger. Vår lösning skyddar betydligt fler än vad hans lagstiftning gör. Vår lagstiftning inkluderar faktiskt alla. Den exkluderar inte, som i fall, fler än den inkluderar. 56 (S) replik: Det var väl ungefär som frågan om tvångssteriliseringarna hanterades – inte för . Som jag beskrev tidigare var först i världen med att utsträcka rättigheter till transpersoner. Olyckligtvis fanns då kvar rester av lagstiftning om tvångssterilisering som fördes in i den lagstiftningen. Det åtgärdades under förra mandatperioden – tack och lov. tyckte att det var rimligt att fortsätta att tvinga människor till onödiga kirurgiska ingrepp. Vad jag har förstått har man inte ändrat inställning. Som jag sa har man inte velat genomföra en enda hbtq-politisk reform, och man har varit emot allt. Detta kommenterar deras partiledare med: Jaha. Man måste inse att diskriminering handlar om strukturer och normer. vill upprätthålla skadliga normer, som ger dem möjlighet att diskriminera och sätta en grupp människor över andra. Det är enda anledningen till att jag kan se att man faktiskt vill avskaffa dagens ordning. Jag håller med om att det emellanåt kan finnas politisk diskriminering. På arbetsmarknaden löses dessa frågor i de allra flesta fall. Det är bra. På vilket sätt skulle detta att tvinga en socialistisk organisation att ta in rasister lösa diskrimineringsproblem? Jag förstår inte varför man ens skulle vilja vara medlem i en sådan organisation – om man nu är till exempel sverigedemokrat. Dessutom finns frågan om lokaler. Det handlar i många stycken om organisationer som agerar i enlighet med en viss värdegrund. Där vill en del partier och rörelser ta sig in, trots att de faktiskt inte delar organisationens grundläggande syn på samhället. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner 57 (M): Mycket – för det mesta bra – har redan sagts i debatten. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vi moderater har haft en motion i frågan, och vi har drivit frågan om ett utökat skydd för transpersoner . Därför tycker vi att det är positivt att den utredning som startades har lett fram till att dessa förslag till lagändringar äntligen kommer på plats och blir av. Det kommer att innebära en reell praktisk och stor skillnad för extremt utsatta individer i samhället. Därför är vi måna om att genomföra denna förändring. Jag kan ändå hålla med om den kritik som framfördes här av . Även från moderat håll hade vi gärna sett att man kunde använda ett uttryck som inte är exkluderande, använda ”könsidentitet” i stället för ”könsöverskridande identitet”. Men för oss är det också viktigt att här och få till stånd en lagstiftning. Att vänta är inte ett alternativ för oss. Därför ställer vi oss bakom det här förslaget. har blivit bättre för hbtq-personer. Alliansregeringen genomförde många reformer som redan har nämnts i debatten: en enhetlig diskrimineringslag, könsneutrala äktenskap, avskaffande av tvångssterilisering och möjlighet för hbtq-personer att adoptera. Dessutom vill jag påstå vad gäller de negativa attityder som finns i att mycket har blivit bättre på många håll i landet. Men det är också viktigt att komma ihåg och poängtera att i många områden runt om i har det inte blivit bättre. Tvärtom, tyvärr – hedersförtryck ökar, och utsattheten för transsexuella i många av våra utanförskapsområden är inte mindre än den var för . Den moderata utgångspunkten är att vi som människor alla ska ha samma möjlighet att utvecklas och förverkliga oss efter vår potential, att vi ska behandlas lika och ha lika möjligheter och att ingen ska tvingas tillbaka eller hållas tillbaka av fördomar eller diskriminering. Men eftersom det inte är så anser vi att vi som samhälle och genom den lag vi har behöver agera. Om vi inte hade haft diskriminering, om vi alla hade behandlats lika oavsett om vi var transsexuella eller inte, hade vi inte behövt detta. Det hade såklart varit det allra bästa, men är inte världen och så. Jag skulle avslutningsvis vilja poängtera att inte alla dessa lagförslag och lagändringar kommer att kunna träda i kraft nu på en gång. En del av dem kommer att behandlas tillsammans med bland annat grundlagsändring och ändring av tryckfrihetsförordningen vid senare tillfälle. Så behöver det såklart vara. 58 (V) replik: Jag tycker att det finns anledning att göra ett förtydligande eller kanske visa på vad den reservation jag hänvisar till innebär. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Jag delar helt och hållet uppfattning att det vore olyckligt om vi inte skulle få någon lagstiftning på plats och vara tvungna att vänta ytterligare. Vissa delar av det här kommer och andra delar i ett senare skede, när det blir ett nytt beslut efter valet. Jag vill påpeka att den reservation jag hänvisar till inte handlar om ett tillkännagivande att regeringen ska återkomma utan om ett skarpt lagförslag som finns med i vårt betänkande. Bilaga 2 innebär ett annat lagförslag; den enda skillnaden är att det i stället för ”könsöverskridande identitet eller uttryck” ska stå ”könsidentitet och uttryck”, det vill säga att vi avstår från att göra en normativ lagstiftning där vi hänvisar till ett slags avsteg från utan gör en lagstiftning som träffar alla utifrån könsidentitet och könsuttryck. 59 (M) replik: Tack för det förtydligandet från ! Det var inte min mening att på något sätt få någon att tro att i det här fallet inte ville att vi skulle genomföra förändringar i den här riktningen. Däremot fick den utredningen och de formuleringarna kritik, och vi tycker att det finns fog för den kritiken och att vi därför inte kan införa den typen av formuleringar i lagstiftningen – även om vi förstår och från början själva föreslog precis den formulering som föreslår. 60 (V) replik: Jag konstatera att i övriga diskrimineringsgrunder är det inte en sådan formulering – att det ska vara en avvikelse från för att utgöra grund för diskrimineringslagstiftning. Jag tycker att det är märkligt. Det finns kritik, men det är alltid avvägningar i en lagstiftningsfråga. För vår del överstiger vikten av ordentlig lagstiftning vikten av den kritik som finns. Vi ser fram emot att det kommer förbättringar från andra partier av det som läggs fram och att kommer att driva att det ska vara en generell lagstiftning som gäller för könsidentitet och könsuttryck – oavsett om de är avvikande från den för tillfället rådande . Är det så jag ska tolka inlägget? 61 (M) replik: Ja, kritiken och formuleringarna finns ju att läsa direkt i de remissvar som har inkommit från bland annat Lagrådet. Som jag uppfattat det handlar det om att vi har en diskrimineringslag som är till för att skydda extra utsatta minoriteter. Det handlar inte om att uttrycket ”könsöverskridande identitet” förhåller sig negativt till en norm, utan det handlar om att det skulle omfatta oss alla och därmed inte peka ut exempelvis transpersoner som en minoritet som är särskilt utsatt. 62 (MP): Att få vara den man är ska vara en rättighet för alla i . Men för några kan det vara en kamp att våga och orka vara öppen med sin identitet för vänner och familj, att våga säga ifrån vid homofobiska eller transfobiska skämt i fikarummet eller att våga vara sig själv ute på gatorna trots omvärldens motstånd. Kampen förs i vardagen – på bussen, på anställningsintervjun – mot de normer som kan vara nästan förgörande för många människor. Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner har vi hört här om de studier som gjorts när det gäller psykisk ohälsa. Enligt undersökning har mer än var tredje transperson övervägt att ta sitt liv och var femte blivit utsatt för våld. I den omfattande utredning som avlämnade till regeringen visas också på rent regelkrångel som kan uppstå vid könsbyte. En person säger så här: ”Inga företag verkar ha rutiner eller kunskap. var jag utan ID, utan pengar, utan köplats i bostadsförmedlingen och tusen andra bekymmer. Dessutom försvann mitt frikort på … Allt var kaos.” Det är krångligt och tufft i verkligheten. I betänkandet KU14 behandlas regeringens proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Vi behandlar också två följdmotioner och nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Propositionen som KU:s majoritet står bakom stärker transpersoners skydd i straffrätten. De lagändringar som regeringen föreslår medför att transpersoner skyddas fullt ut av hatbrottslagstiftningen. omfattar bestämmelserna till exempel hudfärg, trosbekännelse och sexuell läggning. I propositionen föreslås att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i bestämmelserna om hets mot folkgrupp, olaga diskriminering och åtalsregeln som avser förolämpning. Det ska också uttryckligen framgå att det är en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck. Regeringen föreslår också en ändring i straffrätten som inte bara har med transpersoner att göra. Bestämmelserna om olaga diskriminering och åtalsregeln som avser förolämpning utvidgas. Dessa förändringar löser givetvis inte allt. Det kommer att finnas mycket kvar att göra i arbetet med att stärka transpersoners rättigheter. Men propositionen är ett viktigt steg i rätt riktning, och jag yrkar därför bifall till den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 13 Några ändringar i riksdagsordningen betänkande 2017/18:KU26 Några ändringar i riksdagsordningen (framst. 2017/18:RS5) 63 (SD): Alla som känner mig någorlunda vet att jag tycker om att resa, både i och utomlands. Här i händer det ibland att jag får höra: Ni riksdagsledamöter tjänar alldeles för bra. Jo, det är sant, jag tjänar ungefär som min gamla inköpschef på . Men så jobbar jag de flesta kvällar och också. Jag vet att det skiljer sig åt beroende på vilket utskott man sitter i, men för oss i KU är det i alla fall så. Några ändringar i riksdagsordningen Utomlands är tongångarna oftast desamma men annorlunda. Politikerna tjänar alldeles för mycket och har inte sällan en köpkraft som motsvarar 20, 50 eller till och med 100 gånger så mycket som den normala genomsnittslöntagaren. Sitter man en eller två mandatperioder behöver man inte göra mycket mer under resten av livet. När jag berättar hur det ser ut i skrattar de nästan och tror mig inte riktigt. Ofta får jag följdfrågan: Men du har väl i alla fall bil med privatchaufför? Nej, jag åker buss, tunnelbana och spårvagn som vem som helst. Det jag har är en liten övernattningslägenhet, men där är jag i princip bara när jag sover eller behöver tvätta mina kläder. Det brukar de också ha lite roligt åt av någon anledning – att vi riksdagsledamöter tvättar våra egna kläder precis som alla andra. Tydligen bor deras politiker i bevakade herrgårdar med en mindre armé av tjänstefolk som servar dem med än det ena, än det andra. När jag då frågar tillbaka vem det är som har bestämt att det ska vara så blir deras självklara svar: politikerna själva. Det är väl här någonstans det lätt kan gå överstyr, när man själv börjar bestämma över sina egna villkor och ersättningar. Det känns rätt skönt för mig att kunna svära mig fri och säga: Jag befattar mig över huvud taget inte med dessa frågor. Vi har som fattar alla dessa beslut åt oss. Så långt hade allting kunnat vara gott, fru talman – om det inte vore för att den naturliga följdfrågan förstås blir: Jaha, och vem utser den nämnden då? Jo, det gör vi ju förstås själva av någon outgrundlig anledning. Då skrattar de lite och säger: Men då är ni väl snart i kapp oss. Varför gjordes denna ändring? Det kan jag inte säga. Men vad jag skulle vilja säga när jag får frågan är: Jag har inte bestämt mina villkor, jag har inte valt dem som bestämmer mina villkor och jag har inte ens varit med och berett förslaget. Därför föreslår vi att man bör utreda om man ska återgå till den ordning som gällde tidigare, det vill säga att tjänstemän tar fram och föreslår namn som riksdagsstyrelsen kan besluta om. De bestämmer ju fortfarande om ersättningarna till arvodesnämndens ledamöter och utser alltjämt ledamöterna i andra tunga nämnder som kan påverka vår vardag, såsom och . Alternativt finns det kanske en helt annan instans som är ännu bättre lämpad att bereda och utse lämpliga personer för dessa grannlaga uppgifter. Vad vet jag? har i sitt remissvar anfört att det allt oftare kan uppstå jävssituationer i nämnden och att de då skulle behöva ha tillgång till suppleanter för att vara beslutsföra. Så varför inte bara ge dem det? Det behöver inte ens kosta någonting om inte suppleanterna behöver gå in och tjänstgöra. Då är det tydligt från början, och såväl KU som kammaren slipper hasta fram något ad hoc-betonat förslag på person att välja för att nämnden ska kunna hantera ett enskilt ärende. Några ändringar i riksdagsordningen Jag tror att de flesta inser att en sådan på förhand given ordning vore att föredra. Varför vissa verkar vilja krångla till saker i onödan får de faktiskt svara på själva. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3.