prot · H50989 · 2018-03-22 00:00:00 — Jag är medveten om att mina kamrater inom uppe i kanske är lite besvikna på detta, men vi måste verkligen värna miljön och se till att de som smutsar ned miljön betalar för det. Jag hoppas att ni är överens med oss om denna åtgärd. Jag hade velat kommentera något du sa om solceller, men jag vet inte om jag har tid. Vi har faktiskt gjort den största investeringen någonsin för ett grönt samhällsbygge. 143 (C) replik: Jag konstaterar att är lite besviken på och tycker att vi var bättre . Jag tycker att vi var bra förr, och jag tycker att vi är ännu bättre . Där skiljer vi oss alltså lite åt. När det gäller skatten på lastbilar och transporter kan sägas att är ett exportberoende land. Vår välfärd och vår önskan att hela ska leva bygger på att vi har konkurrenskraft i våra industrier och våra företag över hela . Ökade kostnader är väldigt tuffa med den knivskarpa konkurrens som råder på marknaden . Jag noterar att säger att vi i nog är lite besvikna på detta med kilometerskatt men att den behövs för miljöns skull. Men om produktionen i minskar, skogsindustrierna har svårare att konkurrera när transporterna blir dyrare, jordbruk och andra företag drabbas av samma sak och jobb och företag flyttar från till andra länder, där lagarna inte är lika stränga och miljön inte hanteras lika varsamt, kan det väl inte vara bra för miljön? Det är den balansgången vi måste ha, och där känner jag en besvikelse över att Socialdemokraterna verkar ha hoppat i säng med i denna fråga. De höga miljökraven kommer att slå fel. Vi får fortsätta att diskutera denna fråga, men vi står vid olika frontlinjer just . 144 (S) replik: Vi ska inte fortsätta att vara besvikna på varandra. Jag tror att vi vill bästa, och vi vill värna miljön. Det är viktigt att vi menar väl när vi genomför detta, vilket vi egentligen redan har gjort. Vi vill ha ordning och reda. Vi har fått mycket kritik för att bilar som kommer från utlandet smutsar ned miljön – de ska få betala för det. Det är viktigt att betona att vi vill ha ordning och reda på trafiken. När vi genomför detta system kommer det förhoppningsvis att bli bättre. Jag hoppas som sagt att ni fortsätter att arbeta för miljöfrågorna. De ligger mig varmt om hjärtat, och jag hoppas verkligen att vi ska vinna fajten mot dem som smutsar ned miljön och få igång och få en bättre miljö för alla. Vi måste värna miljön för kommande generationer, våra barn och barnbarn. kommer vi att få frågan: Vad har ni gjort? Ska vi säga att vi var rädda för några kronor här och där och att vi därför har låtit miljön och klimatet försämras på det här sättet? Det svaret vill jag inte ge. Jag vill kunna säga till mina barn och barnbarn: Jag har gjort vad jag har kunnat. Jag hoppas att du håller med. 145 (MP): presenterade en rapport om fossila subventioner. Jag hade förmånen att tillsammans med tre kollegor från kommentera den rapporten och de 30 miljarder som hade räknat ut att de fossila subventionerna uppgår till. Vi kommer att gå in mer på djupet på dem när vi senare i vår behandlar betänkandet om skatteutgifter, men frågeställningarna är ganska snarlika dem som vi behandlar i detta betänkande om punktskatter. Subventioner styr beteenden, liksom punktskatter. De kan styra i en bra eller en mindre bra riktning, beroende på hur de är utformade. Då, , ville alla som var närvarande – , , Liberalerna och Socialdemokraterna – gå i riktning mot att fasa ut fossila subventioner. Man betonade också styrmedel väldigt starkt. Det ser jag förstås med tillförsikt på, och jag utgår från att man kommer att stå kvar vid det också framöver. Den före detta folkpartisten, numera liberalen, frågade i sitt anförande om ser bilen och flyget som problem i sig. Han menade att vi skulle ha missuppfattat saken och inte ser att det är utsläppen som är problemet. har helt fel. Det är utsläppen som är det primära och som är problemet, framför allt när det gäller flyget. Men det är också så att vi inte har några flygplan som inte släpper ut koldioxid. Det vore jättebra om vi kunde få fram elflygplan . Det är alldeles utmärkt att det forskas på det. Men det finns inga som vi kan använda, så varje flygresa leder till utsläpp. När det gäller bilen är utsläppen det huvudsakliga problemet, men i städerna finns det också andra nackdelar. Bilen tar väldigt stor plats och konkurrerar om utrymmet med andra transportslag. Det betyder naturligtvis inte att bilen inte ska finnas . Den ska finnas, även när vi har bytt bränsle, men vi måste se de problem som finns. ska vi hantera propositionen om trängselavgifter. När trängselavgifterna kom på tal för var det många partier som var väldigt starkt emot dem. har de blivit accepterade av de allra flesta; det har visat sig att vi faktiskt behövde ta ut en avgift för den trängsel som bilen renderar. Det parti som heter Liberalerna är positivt till detta, vilket gläder mig. Punktskatter handlar om att internalisera externa effekter, som man säger på ekonomispråk. Genom att beskatta något bakar man in priset så att det blir mer korrekt, för att den fulla kostnaden ska betalas och inte läggas över på andra. har vi infört flera nya miljöskatter. Vi har fått nya system på plats som är nödvändiga i den omställning vi behöver göra miljömässigt. Detta är viktigt, och det får effekt. När vi har system kan vi sedan skruva i dem och förbättra dem. Den förra alliansregeringen tog inte alls miljöfrågorna på det allvar som de kräver. En sak som man faktiskt gjorde var dock att tillsätta en utredning om kemikalieskatt, en skatt som sedan infördes . var drivande i detta. I de skuggbudgetar man har haft har man haft högre intäkter än både regeringen och andra allianspartier har haft i sina budgetar. Detta kan vara värt att poängtera nu när man säger att man vill utforma detta på andra sätt. Man har faktiskt velat ta in mer pengar genom kemikalieskatten än något annat parti har velat. börjar äntligen flygskatten att gälla i . Det har varit en ganska tuff resa. Det har varit ganska hårt motstånd mot att flyget skulle börja betala en liten del av de kostnader det ger upphov till. Det har varit hårt motstånd i ganska många partiläger. De borgerliga partierna hotade ett tag till och med med misstroendevotum på grund av den flygskatt på som var aviserad för resor inom EU. Den blev sedermera . Tack och lov vände man. Det blev ingen regeringskris. Flygskatten kommer på plats , och det är inte för . Det har också i mätningar visat sig att flygskatten är populärare än vad somliga partistrateger möjligen hade räknat med. Den första mätning som jag såg gjordes av . Där var det av de tillfrågade som var positiva till skatten. Därefter gjorde lobbyorganisationen en motsvarande undersökning. Möjligen ställde de frågan på lite annat sätt. Där var positiva. Svenskt Flyg gillade kanske inte det, så de skyltade inte med den undersökningen så mycket. Senast såg jag en undersökning från Novus eller som också visade att det är betydligt fler som är positiva än som är emot skatten. Det är inte så konstigt. I kunde vi i går läsa en krönikör som uppmanade Alliansen att omvärdera sin hållning i detta: Sänk hellre skatter på arbete, var hans budskap. Jag kan också nämna något om de flygplatssubventioner som finns och som tidningen har skrivit förtjänstfullt om. I de värsta fallen, från , var varje enskild biljett subventionerad av skattebetalarna med . Det är naturligtvis fruktansvärt att skattebetalarna ska subventionera enskilda biljetter med så mycket. Jag ska också säga något kort om vägslitageskatten. Också den har varit föremål för diskussion. Det kom en utredning som regeringen inte var nöjd med och därför inte remitterade. I stället fortsatte man med ett beredningsarbete på , där man kom fram till ett inriktningsförslag, som remitterades . Det kommer nog att finnas anledning för oss att återkomma till detta. Förslaget innehåller viktiga förändringar jämfört med det som fanns i den tidigare utredningen. Bland annat innehåller förslaget en regional differentiering och ett förslag om att man inte ska avgiftsbelägga vägar med färre än 500 tunga fordon . Det ska vara ett elektroniskt avläsningsförfarande, vilket ska skapa ordning och reda. Det är alltså lika mycket en åtgärd för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor mellan svenska och utländska åkare som det handlar om miljö. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:SkU11 146 PER ÅSLING (C): Vi har att behandla motioner på mervärdesskatteområdet från höstens allmänna motionstid. Mervärdesskatter är en stor fråga där vi ska förhålla oss dels till EU-ländernas gemensamma momsdirektiv, som är under förändring, dels till den svenska lagstiftningen. Momsfrågan präglas av en rad olika lagstiftningar och tillämpningar som ibland kan upplevas som motsägelsefulla. skatteutskott har tidigare anfört att det finns goda skäl att sträva efter ett system med få undantag som det måste finnas stor flexibilitet för medlemsstaterna. Det är viktigt att hänsyn tas till politiska önskemål i respektive medlemsstat om att kunna tillämpa låga och reducerade skattesatser av bland annat sociala skäl. Med detta sagt måste förändringar på mervärdesskatteområdet vara väl avvägda. Det är inget som ska göras lättvindigt. Alla skatter och avgifter måste vara transparenta och uppfattas som legitima över hela landet. Som privatperson och skattebetalare är momsen möjligen inget man funderar över i sin vardag, men man märker av förändringar på olika sätt. Vi kan i olika undersökningar se att momsen tyvärr hamnar högt på företagens lista över administrativa problem och bördor. För är det viktigt att vi kan utvidga förenklingsarbetet på momsområdet. Därför är det angeläget att vi får till stånd en förändring som syftar till att behålla och utvidga möjligheterna för fler enskilda företagare att redovisa sin moms årsvis. Dagens system måste utvidgas till att omfatta även mindre företag med gränsöverskridande handel. Förenklas företagens vardag kan fler företag starta och anställa, och fler jobb skapas, vilket i förlängningen förstås också stärker välfärden. Detta visar på den kraft som finns i momslagstiftningen. Skillnaden i mervärdesskattenivåer är inte alltid helt logisk. Momsnivån vid en musikkonsert där publiken enbart lyssnar till musiken är , men vid dans är momsnivån . För gemene man framstår detta som mycket ologiskt. Det är uppenbart att vi behöver arbeta för att momssystemet ska vara applicerbart på den nya tidens ekonomi och för den nya tidens konsumenter. , när varuinköp pågår för fullt i mobiler och vid datorskärmar, framstår det som mer än tydligt att det formella mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Ökad användning av ny teknik och globala tjänster driver fram behov av att förenkla för både konsumenter och näringsidkare. Vi måste följa med i det digitala samhället. Lagstiftningen och tillämpningen måste följa med i verkligheten. Jag nämnde tidigare legitimitet för systemet och för företagens börda. För bara stod jag här i talarstolen och tog upp situationen för ideella föreningar, som plötsligt fick betala i moms i stället för 0. Efter stark kritik, bland annat från delar av , och ordentliga diskussioner här i kammaren och i skatteutskottet, där var på besök, kom dock regeringen att förändra villkoren, så att våra ideella föreningar inte skulle drabbas. Det var bra. har vi ett nytt exempel där förändrade momssatser så till den grad förändrar villkoren för näringsverksamhet att regeringen spär på den regionala klyvningen. Jag tänker på den höjda biomomsen, som regeringen drivit igenom. Momsen på biobesök höjdes . Det gjordes då en höjning från . börjar vi se konsekvenserna av det. Regeringens politik innebär därmed att en ökad kostnad för biobesökarna uppstår med i storleksordningen , vilket slår hårt mot mindre biografer på landsbygden. Det är klart att det är helt oacceptabelt. Det är problematiskt ur flera perspektiv, men framför allt är det en åtgärd som spär på orättvisorna mellan landsbygdens ideellt drivna biografer och storstadens kommersiellt välmående biografer. Vi varnade redan när höjningen aviserades att den skulle komma att slå hårt mot biograferna på landsbygden, och ser vi alltså verkligheten. Vi kunde för någon vecka sedan läsa i både lokaltidningar och Stockholmsmedier att biografen i i slår igen. Det är en alltför typisk situation för landsbygdsbiografer, vars syfte inte är att tjäna några större pengar. Verksamheten går mer eller mindre runt. Då kommer givetvis en kraftigt höjd biomoms som ett hårt slag, och verksamheten får stänga. Det går att nämna fler exempel. Låt mig ta ett från min egen hembygd! Det gäller biografen i . Järpens kulturförenings ordförande, , konstaterar att man har lagt på den höjda momsen på biljettpriset. Man har tappat av besökarna. Han summerar det med att man, med denna reform, har förflyttat biobesökandet till dem som har råd. Det är allt annat än en lycklig utveckling. Detta visar tydligt att man måste gå fram med varsamhet med förändringar i momssatser. Framför allt måste man ha ett helhetsperspektiv, där hela landet finns med. Jag vill avslutningsvis konstatera att jag står bakom både och Alliansens reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3 och till alliansreservationen nr 5. 147 (M): deltog i den förra debatten, som handlade om punktskatter, och gav en fin inramning och en utgångspunkt för var står ideologiskt i skattefrågan. Jag har inte tänkt upprepa det som sa, men de som möjligtvis följer detta kan gärna titta på debatten om punktskatter, tycker jag. Jag har snarare tänkt använda min debattid till att lyfta två av de frågor som tycker är absolut viktigast i detta betänkande. Vi har fem av nio reservationer i betänkandet. De två frågor jag vill lyfta är för det första skattesatser och för det andra behovet av en utvärdering av effekterna av den höjda momsen på biobesök. När det gäller skattesatser vill vi att skatter och moms ska ha rimliga nivåer och att de ska vara förutsägbara och rättvisa. Men det är inte riktigt fallet inom kulturområdet. Till exempel har vi en momssats på pappersböcker och en högre momssats på e-böcker. Vi har en momssats om man går på en konsert. Men det är en högre momssats om man spelar för en dansande publik, en så kallad dansbandsmoms. Vi har en momssats för teaterbesök, men vi har en högre momssats för biobesök. anser att dessa frågor behöver kartläggas med syftet att långsiktigt harmonisera kultursektorns moms- och skattesatser. ska jag gå över till behovet av en utvärdering av effekterna av regeringens höjning av biomomsen. Det är som regeringen har höjt biomomsen från till . Man har alltså gått från en harmonisering av kulturmomsen till större skillnader, och ska man tro medierapporteringen på detta område har detta fått stora konsekvenser. ”har gått sedan momsen höjdes för biografer. Det har bland annat lett till att ett 30-tal småbiografer har fått höja sina priser för att överleva och vissa har fått stänga på grund av den höjda momsen.” kunde vi läsa om . Han driver i . Han stängde sin biograf i protest . Han säger så här: Det är fråga om att kunna leva på verksamheten. Det kan han knappt som det ser ut . Den höjda momsen har tvingat honom att höja biljettpriser, och då har färre gått på bio. Jag kan fortsätta. i rapporterar om . Han är biografägare i tredje generationen. Han säger så här: Biomomsen dödar landsorten och gynnar storstäderna. SVT i konstaterar att den hårt kritiserade biomomsen har skördat sitt första offer i . Det var alltså biografen i stängdes för gott. är alltså vd för . Hon menar att varannan svensk biograf kan komma att läggas ned – varannan svensk biograf. Hon poängterar att hela filmbranschen i princip är ense om att den höjda momsen är fel. Jag ska avsluta med ett citat till från Kulturnytt, , . Där säger man så här: ”Det finns ingen samlad statistik för exakt hur många biografer som valt att höja biljettpriserna, men tydligt är att representanter från SF, , Riksföreningen Biograferna och Folkets hus och parker alla är överens om att bio ska räknas som kultur och därför betala samma moms som andra kulturevenemang. Det vill säga .” Det är av den anledningen som och Alliansen vill se en utvärdering av effekterna av att regeringen höjde biomomsen. Regeringens politik slår hårt mot kulturen, framför allt i landsbygden. Människors möjligheter att gå på bio kommer kraftigt att inskränkas om hälften av biograferna läggs ned. Därför behövs en utvärdering. Slutligen – jag ser att jag har kvar – skulle jag vilja lyfta det allmänna behovet av regelförenklingar på momsområdet. Inte minst många småföretag upplever det som en mycket stor utmaning att hantera momser, framför allt om man bedriver verksamhet utomlands. Vi behöver en översyn av detta, och vi behöver göra det mycket enklare att driva verksamheter, så att fler jobb kan skapas. Vi från står naturligtvis bakom samtliga reservationer som har undertecknat, men för tids vinnande vill jag yrka bifall endast till reservation nr 1 och Alliansens reservation om biomomsen, det vill säga reservation 5. 148 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 2. har bland de högsta momssatserna i . Standardnivån i ligger på . Det var inte tanken när den infördes . Den kallades då för allmän omsättningsskatt och låg på . Tanken från början var att den bara skulle vara tillfällig. –ökade skatten i en relativt hög takt. Momsen har legat på under en . Ökningen av mervärdesskatten gick hand i hand med ökningen av skatter på andra skattebaser. Det kan vara värt att nämna och känna till med tanke på att kostnaderna inom offentlig sektor, framför allt när det gäller sådant som ligger utanför välfärdens kärna och statens trygghetsuppdrag, påtagligt har ökat . har ett ganska diversifierat och komplext mervärdesskattesystem som delvis formats av förordningar och direktiv på europeisk federal och överstatlig nivå. Det finns en grundsats och två nedsatta skattenivåer i förhållande till grundsatsen. Man skulle kunna säga att vi har fyra momssatser i , där är det normala. Sedan är det på till exempel livsmedel, på böcker och tidningar och på bank‑, finansierings- och försäkringstjänster. Det är ett förhållande som EU, som man uttrycker saken, har tillåtit . syn är att behöver lämna detta överstatliga system inom EU och i stället helt bygga samarbeten kring frivilliga mellanstatliga och globala skatteavtalsnät. Det är, som vi ser det, enda sättet att skapa likvärda regler för hantering av mervärdesskatt. Om EU tar fram ett eget system och resten av världen har andra system uppstår risker att dessa skillnader nyttjas i skatteplaneringssyften. Förutsättningarna att nyttja skatteplanering minskar om vi globalt tillämpar likalydande principer. vill därför samarbeta multilateralt i frivillig, mellanstatlig form inom ramen för Base Erosion Profit Shifting för att vinna framgång i frågan om skatteundandragande på mervärdesskatteområdet. För att komma in på den reservation som jag yrkade bifall till vill jag också upprepa lite av vad jag sa i den förra debatten om punktskatterna, nämligen att skattesystemet, skattesatser och det som beskattas, alltså skattebas, måste vara logiskt, begripligt och uppfattas som rättfärdigt för att ha en hög legitimitet hos dem som betalar skatten. Det handlar också om upprätthållandet av skattemoral, inte minst, och att skatteintäkterna går till någonting vettigt och som uppfattas som rättfärdigt, framför allt kärnverksamheter inom välfärd och det statliga trygghetsansvaret. Förutsättningarna att harmonisera regelverket för olika turistattraktioner så att likvärdiga verksamheter beskattas mer enhetligt bör utredas. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar kan vara problematisk, eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark medan man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs , medan en stadsvandring beläggs . En översyn av momssatser pågår i EU:s regi, men eftersom det kan ta tid menar vi att det är motiverat att genomföra en nationell översyn. Det finns som sagt en hel del differentieringar som gör att mervärdesskattesystemet kan vara svårt att överblicka. Det kan vara svårt att se orsakerna till att det exempelvis inom musiken finns en nedsättning på vissa tjänster och normal moms på annat. menar därför att vi behöver söka breda samarbeten och skapa ett förenklat regelverk, och vi skulle gärna se det i form av en bred parlamentarisk utredning. 149 (KD): Skatter ska finansiera den gemensamma välfärden och offentliga utgifter samt styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning. Mervärdesskatten bör utformas och användas i liknande syfte och inte bara som en kassako för nuvarande regering att kunna göra nya reformer. Vi kristdemokrater har länge ansett att dagens system med olika momssatser är krångligt, byråkratiskt och inte underlättar för företagaren att kunna göra rätt och förstå skattesystemet. Det vore en bra inriktning om antalet undantag från den generella momssatsen minskar och att den generella momsen i stället skulle kunna anpassas. Det skulle även underlätta de gränsdragningsproblem vi har i momssystemet , något som vi hört om från tidigare talare. En viktig del i att stimulera tillväxt av till exempel turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport, som är grunden för turism, skulle momsen bli mer förståelig och enkel att hantera både för företagaren och för medborgaren. är det en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Mötesindustrin med konferenser, mässor med mera har stor tillväxtpotential i . En bra effekt för nationell stimulans av mötesindustrin skulle infinna sig om kostnader för mat på konferenser hamnade på samma momsnivå som övrig servering, det vill säga . Den totala kostnaden för dem som köper mat skulle minska, och därmed skulle köpkraften öka hos småföretag och organisationer. Likaså skulle en samordnad moms underlätta för dem som bokför konferenser och andra evenemang, inte minst för köpare från andra länder. Detta bör ses över och förenklas för företagen. Det är för många undantag från den generella momssatsen, och det gör det svårt för företagaren att göra rätt. Den svenska marknaden är för liten för många företag. Internationell handel är inte exklusivt för de stora bolagen utan även för små och medelstora bolag som vill expandera. Det här med mervärdesskatt över och att som ett litet eller medelstort företag göra rätt för sig är ingen enkel historia. Jag har här exempel på material som ska lämnas in till den spanska skattemyndigheten för att man ska bli registrerad. Jag skulle kunna läsa upp alla dessa dokument, som är på engelska, men det ska jag inte göra. Det är 17 olika dokument som du ska fylla i, som du ska besvara 32 frågor om ditt bolag, dig själv och varför du gör på det här sättet. Du ska också lämna in identifikation av dig som person, ditt företag, ditt företagskonto och ditt företags legitimitet i form av dokument från speciellt utvalda advokater i din egen kommun, vilket också ska vidimeras av en annan advokat i en annan kommun. Du ska också göra det från din bank samt från . Många av de här dokumenten ska ha en apostille-stämpel. De i salen som vet vad en apostille-stämpel är och har sett en sådan kan räcka upp handen. Jag tror nämligen inte att det är så många som har sett en sådan. Jag menar att detta är alldeles för krångligt för en vanlig enkel företagare från ett europeiskt land. Det ska vara enkelt att göra rätt, men det är inte enkelt.