prot · H50982 · 2018-03-09 00:00:00 — Det finns möjlighet för kommuner och landsting att ställa mer långtgående krav, men vår bedömning är att anslutning till kollektivavtal ligger utanför det rättsliga handlingsutrymmet enligt . 45 (M): Tack, civilministern! Återigen – det är välgörande att civilministern är så tydlig vad gäller rättsläget och innebörden av den nya lagstiftningen. Man bör dock dra sig till minnes att Socialdemokraterna och regeringen tidigare drev en mer offensiv linje och ville göra det möjligt att enligt lag ställa specifika krav på kollektivavtal. Det fanns dock ingen majoritet för detta i kammaren, och man tog sedan, vilket ministern också nämner, fram ett nytt förslag enligt vilket det inte är tillåtet att ställa krav på specifika kollektivavtal. Det som blir konstitutionellt knepigt är när andra statsråd i regeringen åker runt i landet och uppmanar kommunpolitiker att bryta mot lagen och ställa krav på specifika kollektivavtal vid offentlig upphandling. Enligt regeringens statsrådsinstruktion bedöms ett statsråd alltid vara i tjänst. Således får de uttalanden som försvarsminister har gjort i denna fråga anses rymmas inom ramen för hans tjänsteutövning. Då frågar man sig: Vad anser ministern om att regeringen talar med så kluven tunga i denna fråga? Det råder ju ingen tvekan om att civilministern säger att det inte är möjligt att ställa krav på ett specifikt kollektivavtal vid offentlig upphandling. Men vad anser ministern om att andra i regeringen åker runt och bedriver någon form av privat kampanj och uppmanar kommuner och landsting att bryta mot gällande lagstiftning? Det får ju betraktas som ytterst konstitutionellt tveksamt. För tydlighetens skull vore det välgörande om civilministern för sina kollegor i regeringen, som uppenbarligen inte har begripit vad gällande lagstiftning går ut på, en gång till förtydligar att det inte är tillåtet att ställa krav på specifika kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det försvarsministern har sagt i bland annat får nämligen ringar på vattnet. Jag hade en debatt i med en ordförande i en nämnd där, som sa att efter uttalande kommer vi nu att ställa krav på kollektivavtal. Jag upplyste vederbörande om att det enligt inte är tillåtet; det är i strid med gällande lagstiftning. Han svarade då i princip: Det bryr vi oss inte om. Det regeringens statsråd säger i sådana här sammanhang har alltså signalvärde ute i landet. Det är uppenbart olämpligt att enskilda statsråd, i strid med den tolkning som både och civilministern själv gör av gällande lagstiftning, åker runt och säger att kommuner och landsting ska bryta mot lagen. 46 (M): Även jag ser fram emot svaret från statsrådet . Tycker han att det är lämpligt att en medlem av ber kommuner och landsting att bryta mot lagen? Det blir intressant att höra. Det vore också intressant att höra från statsrådet om vi kan vara överens om att det finns väldigt många företag som har goda anställningsvillkor, oavsett om man har kollektivavtal eller inte. Kan vi vara överens om att företagen generellt värnar sina medarbetare? Det finns väl ingen kommun och inget landsting som inte har kollektivavtal, och tittar vi på effekterna kan vi se var sjukskrivningstalen är högst. Sjukskrivningstalen är väsentligt högre i kommuner och landsting än i små, privata företag. Det är därför detta korståg mot företagsamheten blir så obegripligt. Det vore logiskt om statsrådet och regeringen värnade småföretagen i och hade en retorik som gick ut på att uppmuntra människor att starta företag och säga positiva saker om småföretagen i . I stället är det precis som beskriver. Jag har själv sett uttalanden från både i och statsråd i där man skuldbelägger och talar illa om företag. Detta tycker jag är väldigt olyckligt, för ord har betydelse. Effekterna av detta beteende har vi sett: Nyföretagandet i störtdyker, liksom företagsamheten inom välfärdssektorn. Jag och många andra tycker att detta är ett stort problem. Vi ska ha ökad företagsamhet i – det behöver vi. 47 Statsrådet (S): Det blir väldigt tydliga diskussioner här i kammaren , som klargör de skillnader som finns i svensk politik inför den kommande valrörelsen. Jag noterar att ser krav på kollektivavtal som ett ”korståg” mot företagande. Det är ganska långt från den samhälls- och arbetsmarknadsmodell som vi har i vårt land, som bygger på att kollektivavtalen har en mycket viktig roll i upprätthållandet av tryggheten, tillväxten och maktbalansen i svenskt arbetsliv. Kollektivavtalen har också haft mycket stor betydelse för att vi har kunnat ha reallöneökningar i under , till skillnad från andra västländer, där arbetarklassen fått lägre löner. Så det är klart att kollektivavtalen som fenomen är värda att försvara. Vårt sätt att organisera vårt samhälle och vårt sätt att leva är värda att försvara. Vi ser nu att det finns ett hot eftersom det verkar finnas ett antagande om att kollektivavtal innebär ett korståg mot företagande. Detta är ett främmande synsätt för svenska förhållanden och det svenska sättet att organisera arbetsmarknaden. Detta med konstitutionella gränsdragningar och eventuella frågeställningar om relationer mellan meddelarfriheten och statsrådens skyldigheter i enlighet med regeringsformen ligger väldigt långt ifrån mitt ansvarsområde. Jag har inte heller detaljkunskap om de frågorna, men det är definitivt utanför mitt ansvarsområde. Det finns en särskild ordning för hur den typen av frågor hanteras i denna församling. Regeringens utgångspunkter i de här frågorna har varit väldig tydliga. De framgår som sagt av propositionen. Där måste jag också korrigera . Det ursprungliga förslaget, som föll i denna kammare, innebar inte krav på kollektivavtalsanslutning. Den enda skillnaden i förhållande till det lagförslag som gick igenom var att det i det ursprungliga förslaget fanns krav på att tjänstepensioner och försäkringar skulle vara obligatoriska. Detta föll bort genom överenskommelsen med . En annan skillnad var att det ursprungliga förslaget omfattade alla upphandlingar, medan det förslag som gick igenom och är gällande rätt gäller upphandlingar över tröskelvärdena. I övrigt har de här frågorna utretts noga av regeringens utredare inför att regeringen lade fram båda propositionerna till kammaren. 48 (M): Jag väljer nu att citera försvarsminister : ”För att uppnå detta är Gävledala och Socialdemokraterna i överens om ett gemensamt handslag som fastslår följande; att kollektivavtal krävs vid offentlig upphandling.” Detta är en linje som socialdemokratiskt styrda kommuner i och kommer att driva. Jag uppfattar civilminister som mycket tydlig i den här debatten i hans konstaterande av att detta är ett krav som inte är förenligt med svensk lagstiftning. Det må vara hänt att civilministern inte kan kommentera vad andra statsråd har uttalat sig om, även om de har gjort det inom ramen för sin tjänsteutövning. Det får jag naturligtvis respektera. Men om jag förstår civilministern rätt – han får gärna bekräfta det – kan vi i alla fall konstatera att den linje som han har gett uttryck för i kammaren här , nämligen att det inte är förenligt med nu gällande svensk lag att ställa krav på ett specifikt kollektivavtal vid offentliga upphandlingar, också är regeringens linje. 49 Statsrådet (S): Tack, och , för denna debatt! Den har återigen gett oss möjligheten att klargöra skillnaderna inom svensk politik. Jag har redogjort för regeringens hållning i den här frågan. Den framgår också av de propositioner som lämnats till riksdag. Jag har också understrukit att rättsutvecklingen på detta område är kontinuerligt pågående. Det är kommuner, landsting och upphandlande myndigheter som ställer olika typer av krav. blir kraven föremål för en rättslig process. I slutändan kan de frågorna hamna i . Genom de frågeställningar som väcks i till exempel upphandlingssituationer är vi med och utvecklar EU:s rätt på detta område. Det går inte att säga exakt hur gällande rätt är. Regeringen gör en tolkning när man fastslår propositioner och beslutar om dem. Men gällande EU-rätt är ständigt under utveckling. Det är de frågor som uppkommer, bland annat när upphandlande myndigheter ställer krav, som driver utvecklingen. Det kan också leda till att kan komma att förändra handlingsutrymmet. Det har hänt när det gäller krav inom till exempel det arbetsrättsliga området, det sociala området och det miljörättsliga området. Jag är glad över att det fanns kommuner i vårt land, bland annat i län, som gick emot gällande rätt och ville ställa krav på att kött som köps av kommunen ska produceras i enlighet med svensk lagstiftning. Det var kontroversiellt och väckte mycket reaktioner hos jurister, men tack vare ett hårt arbete förändrades rättsläget genom rättsutveckling. Den typen av utveckling ska vi naturligtvis välkomna. Det återstår att se vart denna debatt tar vägen. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:156 Ny lag om tobak och liknande produkter § 14 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2017/18:418 Problem inom välfärden av (M) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:975 oberoende av (C) till statsrådet (S) 2017/18:976 Veteraner och psykisk ohälsa av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:977 HPV-vaccin för pojkar av (L) till socialminister (S) 2017/18:978 Regeringens rymdstrategi av (M) till statsrådet (S) 2017/18:979 Företagsamhet inom välfärdssektorn av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:980 Regeringens feministiska utrikespolitik och Wikipediasatsning av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:981 Minskat nyföretagande i högkonjunktur av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:982 Företagare i välfärden av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:983 En ny kapitalskatt av (M) till finansminister (S) 2017/18:984 Sälmask längs av (M) till statsrådet (S) 2017/18:985 Otryggheten i av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:834 Statliga företags medlemskap i branschorganisationer av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:873 Bristfälliga konsekvensutredningar av (M) till statsrådet (S) 2017/18:911 Generationsskifte bland företag av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:924 Jämställt företagande av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:930 Åtgärder för förbättrat företagsklimat av (M) till närings- och innovationsminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 30 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Aktuell debatt om situationen inom barn- och ungdomspsykiatrin 1 (C) 2 Socialminister (S) 3 (M) 4 PER RAMHORN (SD) 5 (MP) 6 (C) 7 (V) 8 (L) 9 (KD) 10 Socialminister (S) 11 (M) 12 PER RAMHORN (SD) 13 (MP) 14 (C) 15 (V) 16 (L) 17 (KD) 18 Socialminister (S) 19 (M) 20 PER RAMHORN (SD) 21 (MP) 22 (C) 23 (V) 24 (L) 25 (KD) 26 Socialminister (S) § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om förändring i regeringens sammansättning § 4 Anmälan om återtagande av plats i § 5 Anmälan om kompletteringsval § 6 Anmälan om uteblivet svar på interpellation § 7 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 8 Anmälan om granskningsrapport § 9 Ärende för hänvisning till utskott § 10 Svar på interpellation 2017/18:389 om svenska bioraffinaderier och tillgången till svensk skog 27 Statsrådet (S) 28 (C) 29 Statsrådet (S) 30 (C) 31 Statsrådet (S) 32 (C) 33 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:379 om 34 Statsrådet (S) 35 (M) 36 Statsrådet (S) 37 (M) 38 Statsrådet (S) 39 (M) 40 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:390 om kollektivavtal vid upphandling 41 Statsrådet (S) 42 (M) 43 (M) 44 Statsrådet (S) 45 (M) 46 (M) 47 Statsrådet (S) 48 (M) 49 Statsrådet (S) § 14 Anmälan om interpellation § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 17 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018