prot · H50967 · 2018-02-06 00:00:00 — I ett högskattesamhälle är det väldigt lukrativt, och det innebär att vi måste vara väldigt duktiga på att upptäcka dem som fuskar, annars urholkas långsiktigt skattemoralen i vårt land, och det tror jag att varken jag eller ministern vill se. När det gäller de frågeställningar som jag har väckt ser jag flera saker. Jag tolkar inte ministern som motsträvig mot någon av dem, men en del handlar om höjda straff, för är straffen alldeles för låga för delar av detta. Min bestämda uppfattning är att ett sätt att ge polisen verktyg att faktiskt åstadkomma någonting är att se till att man stryper den stora mängden handledartillstånd som man har . Även det som ministern nämnde om digitala protokoll är någonting som man lyfter fram från . Tack för debatten! 93 Statsrådet (S): En kort korrigering om poliser: Det är som sagt fler polisanställda . Orsaken till att vi har färre poliser är om inte annat att man kraftigt drog ned på utbildningen . startar vi nya polishögskolor, och det är fler som utbildas . Det är bra, för det behövs fler poliser. Det där var ett mönster vi kunde se , och har vi 100 000 lediga jobb på svensk arbetsmarknad som inte kan besättas på grund av kompetensbrist. Det är inte enkla jobb; det är kvalificerade jobb. av underinvesteringar i utbildningssystemet behöver vi därför satsa på utbildning. Det gör vi med kunskapslyft, vuxenhögskola, yrkeshögskolor och högskolesatsningar. Det är viktigt, inte minst kanske för att fler kan utbilda sig till förare – ett avancerat jobb. Jag noterade att nye partiledare uttryckte sig som om lastbilschaufför vore ett enkelt arbete. Det vänder jag mig skarpt emot. Det är ett kvalificerat arbete med tungt ansvar. Det handlar om logistik, om ny teknik, om transporttjänster, och det är ett jobb som dessutom kommer att bli mer komplicerat framöver med den digitalisering som pågår inom transportområdet. Därför är det viktigt att vi ger de bästa förutsättningarna så att man får en bra utbildning och en bra fort- och vidareutbildning. Jag är som sagt beredd att vidta väldigt många åtgärder för att säkerställa att vi stoppar och stävjar en utveckling med svarta körskolor. Jag vill dock fortfarande ha rätt underlag innan jag går vidare med att minska antalet handledartillstånd. Jag tyckte själv spontant att det lät som en bra åtgärd, som jag sa, men jag noterar också att när Alliansen genomförde det fick det enligt myndigheter och polis motsatt effekt. Det vill jag inte medverka till, och därför vill jag avvakta ett bättre underlag innan vi slutgiltigt tar ställning. Jag är beredd att göra vad som krävs för att vi ska stävja utvecklingen med svarta körskolor. Vi ska se till att vi har en bra förarutbildning i det här landet – det kan och jag säkert enas om. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2017/18:341 om Kvarkenfärjan 94 Statsrådet (S): har frågat mig varför regeringen inte vill stödja en förbindelse som är central för näringslivet i och som skapar en naturlig kontakt mellan och . Låt mig först tydliggöra att den ansökan som regeringen beslutade att lämna utan vidare åtgärd rör investeringar i hamn och inte finansieringen av en ny Kvarkenfärja. Jag håller med om att förbindelsen skapar en naturlig kontakt mellan och . Jag vill dock erinra om att en utgångspunkt för den svenska transportpolitiken har varit att interregionala och internationella transporter i första hand ska bedrivas utan statliga subventioner. Infrastruktur i (Inab) ansökte om statligt stöd till marknadsanpassning av Hamn AB:s anläggningar i med . Enligt ansökan ska stödet delfinansiera en investeringsplan för åtgärder inom hamnområdet i hamn på totalt . De åtgärder som omfattas av ansökan är sådana där finansieringsansvaret åligger hamnägaren kommun som ägare till det kommunala bolaget och dess dotterbolag . Vidare faller inte åtgärderna i ansökan inom de ändamål som finns i den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen –2029. Slutligen vill jag understryka att alliansregeringen, förutom att tillsammans med tillstyrka en projektansökan om medfinansiering från Fonden för ett sammanlänkat , inte tog några ytterligare initiativ gällande Kvarkenförbindelsen och investeringar i en ny färja. Jag noterar även att projektet som alliansregeringen tillstyrkte inte innebar några framtida statliga åtaganden. 95 (M): Tack, ministern, för svaret! innebär bland annat en ny färja som ska drivas med gas och efterföljande investeringar i hamnmiljö för att just kunna driva en färja med gas. Före EU-inträdet fanns ungefär 1 miljon resande mellan och – givetvis till följd av billiga biljetter tack vare taxfreeförsäljningen. Efter inträdet, med en mycket sämre färja, sjönk antalet resande till 45 000 årsresenärer. Låt mig säga, fru talman, att innan detta skedde var det ett stort utbyte mellan och , de olika delarna av och . Det rörde utbildning på , personalförsörjning till , sjukvårdssamarbeten och turism. Allt detta drabbades – förutom också godstransporterna. Tack vare ett ökat regionalt engagemang, inte minst från kommun, finns en lite nyare, något bättre och säkrare färja. finns ungefär 200 000 årsresenärer. Minst lika glädjande tar också godstrafiken stor fart. Det är sjövägen mellan och . Om man åker runt hela är det landvägen . Det spar mycket tid och pengar att ta vägen över havet. Det finns från den statliga sidan i ett starkt engagemang och en stark vilja, och man önskar svensk hjälp i detta. Alliansregeringen, precis som ministern beskrev, valde att ställa sig bakom den första och ursprungliga ansökan till detta projekt. Man skickade inte med några pengar, precis som ministern beskriver. Låt oss vara ärliga i detta. Men jag var med när projektet slutförhandlades, och det var inte alldeles enkelt. Det infrastrukturministern visste i alliansregeringen var att om del ett genomförs kommer det längre fram längs vägen att kosta pengar. Då måste staten vara högst delaktig. Detta ändrades när regeringen byttes. Den här regeringen har två gånger, i olika delar i , valt att inte hjälpa till. Det kan man klä hur man vill, men den här regeringen vill inte satsa på . Låt mig påminna den som lyssnar på debatten om att den inställning regeringen har om att inte stötta färjetrafiken mellan och , mellan och i den nordliga miljön, inte fanns före valet. Den som var trafikpolitisk talesperson, , lovade ett starkt engagemang om Socialdemokraterna skulle få regeringsmakten. Det starka engagemanget har resulterat i, så som jag uppfattat det, två nej till att hjälpa oss. Kom också ihåg att färjeförbindelsen längre söderut mellan och fortfarande har möjlighet till taxfreeförsäljning om man stannar till vid , vilket gör att det finns betydligt bättre färjeförbindelse däremellan. Vår vilja är att den här regeringen tar det ansvar man rimligen borde ta för och ser till att också vi har en fungerande färjeförbindelse till vårt östra grannland . 96 Statsrådet (S): Den här regeringen tar verkligen sitt ansvar inte bara för utan för hela . Vi har sett en ordentlig förändring när det gäller regeringspolitiken i förutsättningar att satsa på hela landet. Vare sig vi talar infrastruktur eller om vi talar arbetstillfällen sker nu en utveckling där vi inkluderar hela landet, till skillnad från den centrering och urbanisering som pågick så tydligt . flyttas statliga myndigheter ut i hela landet. Statliga servicecenter lokaliseras och statliga myndigheter omlokaliseras eftersom vi tycker att det är viktigt att de ska finnas i hela landet. När vi planerar för till exempel Norrbotniabanan noterar jag däremot att politiska partivänner i stället säger att hela Norrbotniabanan är en krigsförklaring mot – enligt . I stället borde man satsa på pengar till järnvägen där människor bor och reser och inte till träd i . Den uppfattningen delar inte jag. Jag tycker att det är viktigt att vi politiker, inte minst vi i riksdag och även de som har politiska uppdrag regionalt, tar ansvar för hela landets utveckling. Vi gör det genom stora satsningar inte minst i . kommer regeringen slutligen att ta ställning till transportplanen och nationella planen , men redan i förslag finns flera viktiga satsningar för . Ett nej på en ansökan kan ibland handla om hur den formulerats. Den ansökan som regeringen sa nej till rörde saker som åligger kommun. Jag är lite osäker på om jag ska tolka som att vi ska ändra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun och att det hädanefter är staten som ska ta ett ansvar också för investeringarna inom hamnområdet. Det är möjligt. Jag samlade representanter för samtliga hamnar till en stor hearing eftersom jag tycker att vi inte har lyssnat tillräckligt mycket på hamnarna när vi har talat om infrastrukturinvesteringar. Det var ett välkommet möte och en välkommen diskussion när representanterna för dessa hamnar såg sig synliggjorda och fick bekräftelse på den viktiga roll de har i det svenska transportsystemet. Men ansvarsfördelningen är klar mellan det som är de lokala hamnägarnas ansvar, vare sig de är privata eller gemensamma genom kommunen, och vad som faktiskt är statens ansvar. I den ansökan som kom från var det tydligt att det var för ett ändamål som staten inte kan bidra till. Däremot är det bra att vi fortsätter att utveckla förbindelsen vare sig det är med sjöfart eller om det är landvägen i . Den infrastrukturplan som vi tänker besluta om innebär att vi kan lägga 100 miljarder mer på infrastruktursatsningar än vad föregående regering kunde göra. Det kommer ändå att bli tuffa prioriteringar. Inte minst tror jag att en av de viktigaste prioriteringarna måste vara att säkerställa att vi kan både ha en bra försörjning av arbetskraft i landet och även stimulera en fortsatt utveckling av godstrafiken. Därför kommer både järnvägstrafiken som möter de klimatkrav som finns och färjetrafiken att vara intressant. Det är ett av skälen till att jag också noggrant följer frågan om Kvarkentrafiken. Jag är angelägen om att vi fortsätter att utveckla svensk sjöfart. Tack vare tonnageskatten ökar inflaggningen. Vi har brutit trenden med utflaggning av svenska skepp, och den svenska handelsflottan ökar. Jag är angelägen om det goda samarbete som finns för blå tillväxt så att aktörerna kan fortsätta att växa. Jag kommer naturligtvis att också verka för att vi ska kunna öka sjöfarten i . Om det sedan innebär att projektet för Kvarken utvecklas på rätt sätt eller inte beror i grunden på de kommersiella och finansiella förutsättningar som andra aktörer än regeringen ansvarar för. Jag kommer naturligtvis att följa detta noga. Det är viktigt för , och det är också viktigt för . 97 (M): Låt mig först börja där ministern började sitt inlägg. Jag blir nästan provocerad när jag hör regeringsföreträdare säga att man satsar på . Bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten höjs. Man har försämrat reseavdragen, och man ska nu införa flygskatt . Det är inget aprilskämt, fru talman, utan dagens sanning. Dessutom vill den här regeringen – åtminstone delar av den – införa en kilometerskatt innan den här mandatperioden är slut. Varför säger jag detta? Jo, därför att allt det här sammantaget är Norrlandsfientlig politik. Det är skatt på avstånd. Det är skatter som drabbar hårdare än någon annan landsdel. Det här tycker jag inte är bra politik. Men den som lyssnade på den föregående debatten hörde att ministern också sa att man satsade på polisen. med S-MP-regering har vi färre poliser än vi hade när den tog över regeringsmakten. Då försöker ministern göra en liten vändning och säga ”polisanställda”. Jag talar om poliser, fru talman. Varken den här ministern eller någon annan minister kan ändra den offentliga statistiken. Det är så det ser ut. Det är färre poliser än när den här regeringen tillträdde. Jag skulle vilja varna dem som hör den här regeringen säga att man kommer att satsa på deras områden, för det verkar vara på det sättet att när den här regeringen satsar blir det mindre pengar i slutändan. När det gäller Norrbotniabanan, som den här regeringen har utlovat före valet och lovar att man ska genomföra, vill jag bara säga följande: Jag har fortfarande inte sett en enda meter järnvägsräls. Den ska byggas i , och jag bor mycket nära där det ska hända. Inte en meter järnvägsräls är lagd. Löftena från de tre rödgröna partierna var att så fort man hade vunnit valet, dagen efter, skulle man börja gräva. Så lät det. har gått, och hade man haft ambitionen hade man börjat bygga för mycket länge sedan. Det tar inte så . Jag hoppas att jag har fel, fru talman, för jag vore mycket glad om man började bygga Norrbotniabanan. Men jag tror inte att det kommer att hinnas med före valdagen. Jag tror att det kommer att skjutas på obestämd framtid, och jag tror att den här regeringen inte kommer att hålla det löftet heller. Men jag hoppas som sagt att jag har fel. Det jag ställer den här interpellationen om handlar som sagt om , en fungerande färjeförbindelse mellan och som knyter ihop dessa båda delar av och med varandra. Det är delar som historiskt sett har haft ett mycket stort utbyte vad gäller utbildning, sjukvård och turism och där vi har mycket stark tillväxt vad gäller transport av gods mellan våra länder. I , i , kan båtarna som är på väg till passera . Då blir det taxfreeförsäljning, och då kan man finansiera verksamheten och driva på för billiga biljetter i . Det tycker den här regeringen är bra; det nickar man gillande till. Jag har ingenting emot det, jag heller, men jag förstår inte varför den här regeringen inte vill satsa på norra . Varför kan man inte tänka sig att till viss del hjälpa till vad gäller satsningarna på ? Det förstår jag inte, fru talman. Alla dessa satsningar man talar om har vi sett väldigt lite av – väldigt lite. Men har ministern en annan uppfattning får han jättegärna berätta för mig var järnvägsrälsen ligger som jag har råkat missa och var alla dessa satsningar på finns någonstans, för jag har inte sett dem. 98 Statsrådet (S): Det är nog så, och det tror jag att de som följer den här debatten inser, att man ser det man vill se. Jag ser de satsningar som vi gör i och i hela landet. Jag ser dem, vare sig vi talar om omlokaliserade myndigheter, statliga servicekontor, landsbygdsmiljarden, bredbandsutbyggnaden eller för den delen infrastruktursatsningar. Jag ser livsmedelsstrategier och väldigt många andra satsningar. Jag ser den högsta sysselsättningen någonsin, att folk har jobb och framtidstro och att det skapas nya företag – till skillnad från hur det var under förra regeringen. Men det har vi en hel valrörelse på oss att debattera, , så låt oss lämna det – för stunden i alla fall. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att när taxfreeförsäljningen försvann – och den kan vi inte återskapa – försvann också en del av grunden för den kommersiella trafik som fanns, och det gör det svårt. Jag har inget emot att det skapas nya trafikmöjligheter, men de ansökningar som kommer på regeringens bord måste jag hantera utifrån hur de är formulerade. Återigen svarar inte heller själv på frågan om man avser att förändra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, om staten i så fall ska ta större ansvar för hamnområdet eller om vi till och med ska förstatliga hamnarna. Det tror jag inte att vill föreslå. Jag är angelägen om att vi fortsätter utveckla svensk sjöfart. Den är viktig för , och den är viktig för att möta klimatutmaningarna. När det gäller Norrbotniabanan och inte en meter räls ska vi komma ihåg att ett av skälen till att rälsen inte ligger där är att Norrbotniabanan, som fanns med i en nationell plan, lyftes ut av alliansregeringen. Det är klart att det då inte blir någon projektering. med förslag talar väl mycket för att det finns andra förutsättningar – och ingen ska tvivla på regeringens vilja att satsa på järnvägen, för den är viktig. har måhända haft fel i en del andra frågor, och han kan möjligtvis ha fel också i denna. Icke desto mindre tror jag att och jag delar uppfattningen att bättre förbindelser behöver utvecklas i norra mellan oss och vårt grannland men också mellan oss och . Vi har en utmaning i att förbättra infrastrukturen tvärsektoriellt eller ”på tvärsen” mellan , och . Vi kan klara de kommande decenniernas utmaningar att förbättra infrastrukturen på andra ledden, men vi har stora utmaningar i att förbättra förbindelserna mellan våra grannländer. I den riktningen vill jag naturligtvis verka, för det kommer att vara viktigt inte bara för och utan för hela eftersom viktiga transportstråk framöver kommer att gå den vägen. Då kommer vi osökt in på det sista jag vill ta upp i det här sammanhanget. Det är väl mer inom ramen för konsumentupplysning, men jag tror att det också är intressant för att ta del av. I det här sammanhanget talar vi om godsstrategier – hur vi ska se till att i ha en samlad strategi för godsets väg, kanske från 74-tonslastbilen som tar skogsråvara från eller inland till att omlastas till järnväg eller till sjöfarten. Regeringen arbetar nu med en godsstrategi och kommer att lägga fram den som den nationella planen för att investeringar och strategiska satsningar på att stärka svensk godskapacitet ska kunna gå hand i hand. Det här är viktigt, för är ett litet, exportberoende industriland. I är inte industrin ”basically gone”, utan den är faktiskt på stark tillväxt. Det är här vi växer i kapacitet. Det är här vi kan klara omställningen. För detta behövs ett fungerade transportsystem, och då behövs det bättre samordning av godset, att man optimerar godssystemet och hittar rätt drivkrafter för de investeringar som behöver göras och inte minst att man fortsätter en utveckling där inflaggningen ökar för sjöfarten. I den andan vill jag arbeta. 99 (M): Jag har hört fler ministrar än infrastrukturministern tala om hur jobbigt det var att ta över mest välskötta ekonomi efter finanskrisen. Men, som sagt, vi kan spara det både till andra debatter och till valrörelsen. Jag skulle vilja fråga ministern, när han nu säger det, hur han vill att ska skriva sin ansökan. Om han nu avser att vara med och stötta detta skulle jag vilja höra ministern förklara hur han skulle vilja att ansökan skrivs. Om det är fel på ansökan skulle ju ministern kunna hjälpa åtminstone sina partikollegor i kommun och i att skriva ansökan så att det blir rätt. Låt mig påminna om – där gissar ministern rätt – att jag absolut inte vill förstatliga vare sig hamnar eller färjor. Det tror jag faktiskt inte att ministern heller vill om jag ska vara helt uppriktig. Däremot är det på det sättet att den färjetrafik som finns i och som passerar åtnjuter helt andra förutsättningar än den som finns i . Utifrån det tyckte den svenska alliansregeringen före valet att vi skulle vara med och satsa på detta. Ministerns egen partikamrat , som då var trafikpolitisk talesperson, förhöll sig till samma regelverk som den här ministern säger gör det omöjligt. Ändå lovade han ett starkt engagemang från en tillträdd S-regering. Det engagemanget, kan jag konstatera, finns . Två gånger har man sagt nej till detta. Trots att man före valet lovade, trots att alliansregeringen var med och lovade och trots att den finska regeringen var med och lovade säger den här regeringen nej inte bara en utan två gånger. Det är fakta. Det får ministern mycket gärna svara på. Allra helst får han svara på om han har några tips på hur ansökan ska skrivas så att den här regeringen kan tänka sig att satsa i alla fall någon krona på . Det andra har vi inte sett mycket av, fru talman. 100 Statsrådet (S): Jag noterar att vi har lite olika historieuppfattningar och säkert olika verklighetsbeskrivningar. Jag hör till dem som tycker att vi har visat att vi är beredda att satsa på infrastrukturinvesteringar för att utveckla sjöfarten men också titta på vilka möjligheter som finns att stärka inte minst färjeförbindelser. Men återigen: Vi måste vara noggranna med hur ansvarsfördelningen faktiskt ser ut. Jag noterar att själv inte är beredd att ändra ansvarsfördelningen. Det innebär att även om han hade varit infrastrukturminister hade känt sig nödsakad att säga nej till den ansökan som fanns. Det är naturligtvis viktigt att man hittar rätt förutsättningar för att kunna bedriva långsiktigt hållbar trafik. Det kräver också ett engagemang från finska sidan. Jag noterade att den finska infrastrukturministern , som jag har träffat vid ett flertal tillfällen, uttalade sig om finansieringen av färjetrafiken. Det är inte så att man har fattat de slutgiltiga besluten i . Det är inte heller så att man har utlovat en stor finansiering från den finländska sidan. Men det pågår naturligtvis diskussioner i , precis som i . Trots att det är 100 miljarder mer kommer det att krävas tuffa prioriteringar. Jag är angelägen om att de investeringar vi gör framöver görs med rätt prioriteringar utifrån det som är effektivast. Det ska vara bra regional spridning på resurserna och investeringarna, och de ska ha bred regional förankring. Därför har det varit viktigt för mig att lyssna på regionala aktörer. När man representerade norra och prioriterade de viktigaste insatserna var det viktigt för mig inför regeringens kommande ställningstagande, precis som det har varit med alla andra regioner. har det varit underinvesteringar i svensk infrastruktur. Det kommer att ta tid att komma i fatt. Men vi kommer en bra bit på väg tack vare att vi nu har en regering som med god ekonomi i landet och hög sysselsättning har råd att satsa på infrastruktur. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellationerna 2017/18:343, 344 och 346 om ökad sårbarhet vid centraliserad flygledning 101 Statsrådet (S): har ställt frågor till mig inom området fjärrstyrd flygledarverksamhet, med avseende på säkerhet, ekonomi och sårbarhet. Eftersom samtliga ställda frågor berör det ingångna avtalet om flygledning på distans mellan och väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Det är det statligt ägda bolaget som äger de berörda flygplatserna. Swedavia fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas. Swedavia har ett uppdrag från ägarna och verkar inom de allmänna regelverk som gäller statligt ägda bolag i allmänhet. utför flygledning åt Swedavia. och Swedavia har tecknat avtal om flygledning på distans från en gemensam central för flygplatserna i , , och . Avtalet baseras på bedömningen att ett digitalt utförande av tjänsten gynnar båda parters verksamhet och bidrar till de ekonomiska mål som gäller för respektive organisation. Avtalet mellan Swedavia och har ingåtts efter beslut i respektive styrelse och efter remittering till Försvarsmakten. Det är alltså inte regeringen som har fattat beslut i frågan. Ansvaret för att införande av flygledning på distans kan ske på ett säkert sätt ligger på berörda bolag och myndigheter. Införandet sker inom ramen för gällande regelverk och är föremål för Transportstyrelsens godkännande och tillsyn. En sådan prövning görs för varje enskilt fall. Det är alltså inte någon skillnad vad gäller kraven på säkerhet mellan flygtrafikledning på distans och traditionellt utförda torntjänster. Jag kan också konstatera att uppfattning om att det i närtid handlar om att en flygledare ska hantera flera flygplatser inte är korrekt. Jag vill också framhålla att för regeringen är frågor om centralisering och de regionala aspekterna viktiga i ett helhetsperspektiv. Vad gäller sårbarhet och redundans är det frågor som följs löpande såväl inom myndigheten som inom . omfattas av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. lämnar en risk- och sårbarhetsanalys till . Analysen ligger till grund för bedömning och åtgärder. 102 (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag har ställt tre interpellationer som berör olika delar av det som handlar om fjärrstyrd trafikledning. Möjligen är detta ytterligare en del i den här regeringens ambition att flytta jobb från övriga landet in till . Min frågeställning berör egentligen två delar. Den ena är om det blir billigare med fjärrstyrd flygtrafikledning.