prot · H509119 · 2018-05-25 00:00:00 — Det är precis som du säger, : Det varierar väldigt mycket mellan landstingen. Men vi ser att fler nu utvecklar sådana här tillnyktringsenheter. Det har varit en lång historik där man har kunnat se att vissa landsting har prioriterat detta medan andra inte har gjort det. Ett skäl kan naturligtvis vara att berusning i sig inte anses vara ett sjukdomstillstånd. Vi vet dock att det inte sällan förekommer både alkohol och droger, och det kan vara väldigt svårt att initialt göra en bedömning av de medicinska riskerna. har vi situationen att det ingår i landstingens ansvar att organisera vården så att den ska nå dessa personer. Jag skulle vilja säga kort att det inom pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att säkerställa såväl ett mer medvetet, rättssäkert och humant omhändertagande när det gäller frihetsberövande som ett mer effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Detta har bland annat resulterat i en handbok som gäller , där det redogörs för bestämmelser som gäller arrestverksamhet och metodbeskrivningar, som ska vara ett stöd för att skapa mer enhetliga metoder och rutiner i arrestverksamheten. I denna handbok finns ett särskilt avsnitt som handlar om omhändertagande enligt LOB. 48 (M): Detta är en angelägen fråga; det handlar om 60 000 människor . Det är jätteviktigt. Det handlar mycket om rättssäkerhet, medicinsk kompetens och så vidare. Det är bra med en handbok, men jag tror ändå att det viktiga är att den som är sakkunnig i denna sorts frågor, det vill säga till exempel tillnyktringsenhetens personal, finns närvarande. Var femte person kommer ju tillbaka. Om de förs till arrest är det inte en engångsföreteelse, utan det handlar om personer som behöver råd, stöd, hjälp och behandling. Det kan man inte ge ; man kan inte lägga det på arrestvakterna. Det är bra att det finns en handbok, så att de har någonting att hålla sig till och gå efter. Men det ser ju väldigt olika ut över landet gällande vilka resurser som finns hos hälso- och sjukvården. Det är inte lämpligt att ha akutmottagningen som dörren in. Det måste finnas någonstans där annan personal tar emot. Samarbete och samverkan – vad innebär det konkret? Hur ser det ut? Det finns en frustration, framför allt hos polisen, över att det är oklart vem som har huvudansvaret för dessa personer och för fortsatt stöd och behandling. Det är jättebra att överenskommelsen finns i dessa 15 län. Det vore också önskvärt att man följde upp hur det konkret ser ut. Det kan finnas många goda exempel. I storstäderna finns en speciell struktur, men län med mindre befolkning kanske kan lära av varandra. Jag är jättenyfiken på hur detta fortgår, så jag hoppas att det blir en uppföljning på det. 49 Socialminister (S): Tack, , för en viktig debatt! Det är bra att vi i kammare, med utgångspunkt från de olika ytor som vi är engagerade i utanför , ser till att lyfta in de frågor som är aktuella på detta sätt och att ge dem uppmärksamhet. Från regeringens sida vill jag vara tydlig med att säga att vi kommer att fortsätta följa detta. Det har, som sagt, historiskt sett funnits mycket debatt om detta. Senast, , fanns det betydligt skarpare förslag. har vi valt en viss väg som vi måste följa. Vi måste se att den ger utväxling, så att de ambitioner som jag tror att vi delar – nämligen att fler ska hamna i landstingens tillnyktringsenheter stället för i arrest – faktiskt blir verklighet. Vi ska naturligtvis också följa detta så att vi ser en fortsatt minskning av barn och unga . När det gäller utvecklingsarbete inom detta område för att skapa en större trygghet även i arrestverksamheten – med tanke på att det ser ut som det gör – kommer att genomföra ett större pilotprojekt i Region syd. Där kommer man, enligt norsk modell, att installera kameror i förvaringsrum. Detta görs dels för att öka säkerheten för den intagna, dels för att förbättra arbetsmiljön för dem som arbetar i dessa verksamheter. Detta projekt ska pågå och ska sedan utvärderas. Om det faller väl ut kommer det att ske ett införande också på nationell nivå. Det är naturligtvis viktigt att säga att därmed inte på något sätt säger att en kameraövervakning ska ersätta den tillsyn som måste ske enligt lag. Det blir dock ytterligare en trygghet, apropå dem som dör i arrestceller . Jag vill tacka för en bra och angelägen debatt, och jag ser fram emot fortsatt dialog. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:545 om möjligheterna att få utlandsvård 50 Socialminister (S): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av kritik och oro som personskadeförbundet , Nack-, Rygg- och Hjärnskadades rätt till utredningar och diagnos efter trauma, har framfört. framför oro kring möjligheterna till vård utomlands för denna patientgrupp. Regeringen utgår från att och landstingen följer den reglering som finns, som syftar till att EU-medborgare ska få tillgång till en säker, gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Utgångspunkten är att den gränsöverskridande vård som ersätts ska motsvara och uppfylla de höga krav på vetenskaplig evidens, säkerhet och effekt som den vård som erbjuds av det allmänna i gör. Vilken vård patienter har rätt att få bekostad är därigenom indirekt reglerat genom landstingens och kommunernas ansvar att erbjuda en god hälso- och sjukvård inom sina ansvarsområden enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen följer också kontinuerligt den gränsöverskridande vården, både ur den enskildes perspektiv och på övergripande nivå. Bland annat har ett uppdrag getts till myndigheten för socialförsäkringen att kartlägga och analysera hantering av vårdförmåner inom EU enligt och rådets förordning 883. Granskningen ska inkludera hantering i förhållande till både enskilda försäkrade och berörda myndigheter, kommuner och landsting. Uppdraget ska redovisas . Regeringen är också medveten om problematiken och svårigheten för de personer som lider av kroniska och i många fall också invalidiserande smärttillstånd. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera vården och vårdutfallet för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd. I dialog med patient- och professionsorganisationer, vid studiebesök vid smärtrehabiliteringsenheter samt utifrån enkätundersökningar av vården har en rad faktorer som kan bidra till en förbättrad vård för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd identifierats. Förbättringsområden som identifierats avser såväl vårdens organisation och utveckling som dess tillämpning av ny kunskap. Vården behöver uppnå en förbättrad samordning mellan olika vårdnivåer samt koordinering av rehabilitering och sjukskrivning. Beaktande av hela vårdkedjan, från akutfas till långvarig fas – vilket också omfattar sekundärprevention och implementering av befintlig kunskap om riskfaktorer för långvariga smärttillstånd – är en nyckelfaktor för vårdgivarna att utveckla. 51 (C): Tack, socialminister , för svaret på min interpellation om möjligheterna att få utlandsvård! Min interpellation är särskilt inriktad på sjukvård för dem som drabbats av nackskador. Hösten skrev jag en motion till om en uppföljning av åtgärdsförslag. har jag kontaktats av många företrädare för patientorganisationer för nackskadade personer. När jag träffar företrädare för nackskadades patientföreningar och i flera mejl och brev till mig framför de ett stort missnöje över att de inte får möjlighet till vård utomlands med ersättning från . Detta har de också framfört till socialministern. I nättidningen var en debattartikel införd från och vetenskapsråd med rubriken med besvär efter nacktrauma tvingas fly . Personer med nacktrauman är överrepresenterade bland vårdflyktingar. De vill se ett kunskapscenter och ett nationellt kvalitetsregister. Socialministern har svarat mig att Inspektionen för socialförsäkringen fått ett uppdrag att kartlägga och analysera hantering av vårdförmåner inom EU. Det är ett uppdrag som ska redovisas till regeringen . Regeringen har också gett i uppdrag att analysera vården och vårdutfallet för personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd. Som jag uppfattar det finns det i ett stort misstroende mellan patienter med nackskador och hälso- och sjukvården och dess professionella och politiska företrädare. Patienterna anser inte att de får den specialistvård som de behöver i landet, och många vägras ersättning från för den specialistvård de vill söka eller har sökt utomlands. Jag är väl medveten om att all utlandsvård som erbjuds smärtpatienter inte är metodmässigt och inte heller kvalitetsmässigt bra för patienterna. Men många försöker att få komma till de vårdgivare utomlands som lovar dem hjälp. Det skulle därför behöva tillskapas en expertgrupp i som särskilt utvärderar den utlandsvård som erbjuds smärtpatienter – en grupp där också företrädare för patientföreningarna skulle behöva medverka för att skapa ett bättre förtroende. Som situationen är nu är alltså förtroendet dåligt. Det behöver göras en hel del för att återvinna patienternas förtroende för både och sjukvården. Med det misstroende som finns i landet när det gäller smärtsjukvården borde det, som jag ser det, inte behövas fler årslånga utredningar för att socialministern ska kunna instämma i behovet av ett och ett kvalitetsregister för patienter med nacktrauman – alltså de förslag som framför. Hur ser socialministern på förslag? 52 Socialminister (S): Tack, , för en angelägen interpellation! Jag har också träffat . Den fråga som tas upp initialt i interpellationen handlar om den oro som har uttryckts från . När det gäller rättsliga prövningar är det, precis som interpellanten säger, som efter ansökan från en patient prövar frågan om ersättning och ger förhandsbesked enligt ersättningslagen. Det är också som prövar rätten till ersättning enligt förordning 883. Den prövning som ska göra ska utgå från det förhållande som är mest fördelaktigt för patienten. Grundregeln är att ersättningen ska motsvara vad vården skulle ha kostat i det egna . Men det har kommit vissa domar som även slagit fast att patienter ska ersättas för faktiska kostnader. Den prislapp som landstingen har satt har då ansetts vara alltför schablonmässig. Den har dessutom skiftat mellan olika landsting. Jag tycker att det här är en väldigt viktig interpellation. Som påpekas i interpellationen har ett antal fall överklagats. Som det juridiska läget är just nu finns fall som bifallits av HFD men även fall där HFD har ändrat beslut om ersättningsnivå till fördel för patientens ansökan om ersättning för faktisk kostnad. Vi har alltså domar just nu som går åt olika håll. Med tanke på den oro som har uttryckts med utgångspunkt i domen är det inte ett helt klart läge rent rättsligt just . Jag tycker att det är otroligt viktigt att man som svensk medborgare har rätt och ska ha rätt att söka vård i ett annat EU-land och kunna få ersättning i sitt hemland. Grunden är att alla EU-invånare ska ha tillgång till en bra och säker hälso- och sjukvård som tillgodoser specifika behov. Och vi måste såklart vara säkra på att alla får bästa möjliga vård och inte behöver betala allting ur egen ficka. Vi måste utgå från att och landstingen följer den reglering som finns och som jag relaterade till tidigare. Den syftar just till att EU-medborgare ska få denna tillgång. Vi deltar också på EU-nivå i arbetet och följer kontinuerligt den gränsöverskridande vården. Det gör vi både ur den enskildes perspektiv och på övergripande nivå. Det uppdrag som vi nu har gett till Inspektionen för socialförsäkringen är viktigt för att vi ska få en tydlig kartläggning och analys av om vi kan luta oss mot hantering av vårdförmåner inom EU. 53 (C): Det är naturligtvis väldigt viktigt att vi får bättre kunskap. Det handlar både om vården i och om kvaliteten på vården utomlands och kostnaden för den. Den dom som kom i har väckt stor oro bland företrädare för patientorganisationerna. Man uppfattar att en mycket stor del av möjligheterna till utlandsvård kommer att försvinna. Därför är det viktigt att agerar snabbt och ger signaler om detta. Men för att signalerna ska bli tydliga krävs det också en överblick av vilka förutsättningar som finns när det gäller att få en vård som gör nytta utomlands och att man tittar på kostnaderna för den. Som jag ser måste man ha en expertgrupp för att utvärdera detta. Sedan behöver det också följas upp löpande eftersom det tillkommer nya vårdgivare som erbjuder vård, och då gäller det att kunna bedöma om denna vård är något som ska ersätta patienterna för. Normalt ska det kunna ske som en förhandsprövning, och då behöver denna kunskap finnas. saknas denna kunskap. Kommer socialministern att medverka till att detta går lite snabbare? 54 Socialminister (S): Som jag ville klargöra i mitt förra inlägg har vi inte ett entydigt rättsläge, utan vi har domslut från som pekar åt olika håll. Därför tror jag att den kartläggning och granskning som Inspektionen för socialförsäkringen ska göra är viktig att få på plats. Den ska inkludera hantering i förhållande till såväl enskilda försäkrade som berörda myndigheter samt kommuner och landsting. Vi har dessutom som pekar på andra förbättringsområden som rör denna grupp och som jag räknade upp i mitt svar. Det förslag som förs fram här om en expertgrupp tar jag givetvis med mig till som ett inspel. Det finns vidare något som jag inte har sagt tidigare och som inte heller nämndes i interpellationssvaret, och det utgår lite grann från den fråga som ställde i sitt första inlägg. har nämligen fått i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera skadereglering vid personskada, vilket ju i högsta grad berör den grupp vi talar om. Den generella bilden är att handläggning av personskador fungerar väl. till alla förekommande personskador är det ett förhållandevis litet antal klagomål på skaderegleringen. Men vi är givetvis medvetna om att utgången i ett personskadeärende kan få stora konsekvenser för den skadelidande och att en hel del skadelidande, precis som sas i det första inlägget, saknar tilltro till skaderegleringen i försäkringsföretagen. uppföljning och tillsyn av skaderegleringsprocessen är också viktig för att vi ska tillse att de processer, rutiner och systemstöd som försäkringsföretagen använder i skaderegleringen fungerar på ett sätt som man kan ha tilltro till och som vi, åtminstone så säkert vi kan, ska kunna säga är tillfredsställande. 55 (C): Skaderegleringsprocessen är viktig. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till finansmarknadsminister om detta, och fick då svar av statsrådet . Tyvärr ingav det inte så mycket hopp om att det kan bli förbättringar. Jag tycker ändå att det är viktigt att uppmärksamma att många upplever att de läkare som anlitas av försäkringsbolagen har ett mycket stort inflytande på de beslut som tas i skaderegleringen, vilket gör att förtroendet för skaderegleringen och den uppföljning som ska ske inte är gott. Jag tackar för socialministerns löfte att ta med sig förslaget om en expertgrupp och överväga det, för jag tror att det skulle vara viktigt för att återskapa förtroendet för hälso- och sjukvården vad gäller bedömningarna hos . Då behövs en expertgrupp där också patientföreningarna får möjlighet till insyn och medverkan så att förtroendet kan återskapas. Annars skadar detta i stor utsträckning förtroendet också för politiken. Det är därför mycket viktigt att politiken klarar av att lösa dessa problem. 56 Socialminister (S): Det är en viktig fråga, och jag hoppas att denna debatt har kunnat klargöra lite mer om rättsläget och de initiativ som regeringen har tagit för att försöka skaffa sig en bättre bild i en fråga som när det väl gäller betyder mycket för enskilda individer. Avslutningsvis ska jag komma tillbaka till det som jag nämnde i mitt svar och som interpellanten också tog upp i sitt slutanförande, nämligen vikten av att vårdgivarna verkligen tar till sig de tydliga områden som pekar ut i sin rapport där förbättringar måste ske för just denna patientgrupp. Det handlar om tillämpning av ny kunskap inom området. Här behöver vårdgivarna bli bättre. Det behövs en förbättrad samordning mellan olika vårdnivåer. Hela vårdkedjan måste beaktas för denna patientgrupp, även efter den akuta fasen. Rehabilitering och sjukskrivning behöver koordineras på ett betydligt bättre sätt än . Med tanke på det misstroende som finns tror jag att det är bra att har fått uppdraget av regeringen att kartlägga och analysera skaderegleringen vid personskada. Förhoppningsvis kan vi då öka tryggheten för dem som är berörda. Jag tackar interpellanten för en bra och viktig debatt och önskar trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1345 Bensinskatten och en levande landsbygd av (M) till statsrådet (S) 2017/18:1346 Placeringen av den nya polisutbildningen av (C) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1347 LVU-beslut på delegation av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1348 Mängdrabatt vid flerfaldiga brott av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1349 Rådsslutsatser om av (SD) till utrikesminister (S) § 15 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 11 anf. 38 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om ersättare för statsråd § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2017/18:422 om åtgärder mot stöldligor 1 Justitie- och inrikesminister (S) 2 (KD) 3 Justitie- och inrikesminister (S) 4 (KD) 5 Justitie- och inrikesminister (S) 6 (KD) 7 Justitie- och inrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:428 om trygghet för brevbärare 8 Justitie- och inrikesminister (S) 9 (M) 10 Justitie- och inrikesminister (S) 11 (M) 12 Justitie- och inrikesminister (S) 13 (M) 14 Justitie- och inrikesminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:453 om fara vid bilbränder 15 Justitie- och inrikesminister (S) 16 (M) 17 Justitie- och inrikesminister (S) 18 (M) 19 Justitie- och inrikesminister (S) 20 (M) 21 Justitie- och inrikesminister (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:494 om tjänsteföretagens kompetensförsörjning 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) 27 (M) 28 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:514 om validering för nyanlända 29 Statsrådet (S) 30 (M) 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) 34 (M) 35 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:546 om mänskliga rättigheter och handeln med 36 Statsrådet (S) 37 (V) 38 Statsrådet (S) 39 (V) 40 Statsrådet (S) 41 (V) 42 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:519 om omhändertagande av berusade personer 43 Socialminister (S) 44 (M) 45 Socialminister (S) 46 (M) 47 Socialminister (S) 48 (M) 49 Socialminister (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:545 om möjligheterna att få utlandsvård 50 Socialminister (S) 51 (C) 52 Socialminister (S) 53 (C) 54 Socialminister (S) 55 (C) 56 Socialminister (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018