prot · H50957 · 2018-01-18 00:00:00 — Tycker ministern att de åtgärder som vidtas är tillräckliga för att säkerställa att det är så rättssäkert som möjligt? 64 Statsrådet (S): När det gäller asylprövningen, som de medicinska åldersbedömningarna är en del av, skulle jag vilja säga att har världens mest rättssäkra system. Det finns också möjlighet att överklaga även de medicinska åldersbedömningarna. Från regeringens sida har vi fullt fokus på att bevaka att rättssäkerheten efterlevs. Det är bra att även övriga partier tycker att den frågan är viktig. 65 (V): Jag har en fråga som jag tror ska gå till . EU:s fiskeavtal med ockupationsmakten har dömts ut av omvärlden och av en mängd människorättsorganisationer. Avtalet öppnar för att man plundrar det ockuperade på dess naturresurser. Avtalet löper snart ut. Trots kritiken vill omförhandla det här fiskeavtalet. har begärt ett mandat från ministerrådet om att få omförhandla protokollet till fiskeavtal med . I ministerrådet ingår ju vi i , så vi borde ha en ståndpunkt. Utifrån det faktum att är en brutal ockupationsmakt vill jag därför fråga utbildningsminister : Vill ge kommissionen mandat att förhandla om ett nytt protokoll för fiskeavtalet med ? 66 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för en både aktuell och högst relevant fråga. På ett sätt kan jag såklart beklaga att jag måste hänvisa till den särskilda ordning som finns; regeringen bereder ståndpunkter till genom utskott och snarare än genom särskild beredning under frågestunden. Men jag kan garantera att genomgående under den här regeringen har varit det land i EU-kretsen som allra tydligast och mest konsekvent stått upp för mänskliga rättigheter, även vad gäller . 67 (V): Senast frågan var uppe röstade emot det här fiskeavtalet. Det var väldigt bra att man stod upp för folk. är det så att den danska motsvarigheten till , EU‑udvalget, har fått hela förhandlingsmandatet från och har en dialog med sin regering. Men vi i har inte hört ett knyst från regeringen. Därför vill jag fråga : Kan se till att vi i får ta del av det förslag till förhandlingsmandat som kommissionen har skickat till rådet vad gäller det här avtalet? 68 Utbildningsminister (MP): Jag tackar riksdagsledamoten. Såväl miljö- och jordbruksutskottet – det beredande utskottet – som har rätt att kräva samråd och har rätt att föra en sådan dialog med regeringen. Det finns ett ganska tydligt regelverk för hur de samråden ska gå till. Jag förutsätter att det följs. 69 (SD): har fört mest liberala migrationspolitik. Som följd av detta har vi sett ökad segregation, försämrade skolresultat och problem med ökad kriminalitet. Vi ser också omfattande problem inom den svenska sjukvården. Dessutom kan vi lägga till skattehöjningar och en lång rad andra problem. Vi har dock sett en förändring i debatten. Så sent som i går talade statsministern om att den ohållbara migrationspolitiken hade lagts om. Man talar äntligen om volymfrågan, någonting som var väldigt svårt , herr talman. Man får nästan intrycket att mottagandet inte är särskilt omfattande, inte minst efter prat om att man lagt sig på EU:s miniminivå. Min fråga till migrationsministern är därför följande: Anser ministern att nuvarande nivå är att anse som låg eller normal? 70 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. tog 2015 det absolut största ansvaret i för flyktingmottagandet per capita. Vi tog emot 163 000 på flykt. Det finns en bred uppställning i riksdag för att vi ska visa den solidariteten i . Det är jag väldigt stolt över. har också på Europanivå kraftfullt drivit att fler länder måste ta sitt ansvar för ett väl fungerande asylmottagande. Det arbetet fortgår. Jag hoppas och ser fram emot att vi får ett gemensamt och väl fungerande solidariskt asylsystem i hela . Men jag är orolig för de högerkrafter i – vilka även representerar – som inte vill ta ett sådant ansvar. 71 (SD): Jag noterar att ministern inte svarade på min fråga. Det är naturligtvis glädjande om det är så att regeringen har ställt om sin politik och än en gång gett rätt i många frågor. beviljades det näst flest uppehållstillstånd i hela historia. Jag ställer frågan igen: Anser ministern att det här är en låg eller en ”normal” nivå? 72 Statsrådet (S): Det var 163 2015, strax över 26 2016 och ungefär samma siffra . Vi ligger fortfarande på en väldigt hög nivå. Det gör vi för att det är oro i . Flyktingar söker sig till de europeiska länderna. Men arbetet för ett väl fungerande asylsystem där fler tar sitt ansvar fortgår. Valdeltagande och kvinnors inflytande 73 (S): Mina frågor går till demokratiminister . Den första frågan handlar om valdeltagandet. Vi har börjat vårt demokratijubileum av rösträtt och demokrati i . Det är dock inte riktigt sant att det är , utan vi får räkna . Vi har alltså av allmän och lika rösträtt, vilket förstås är väldigt bra. Men det är inte alla som utnyttjar sin rösträtt. Det finns många som väljer att inte gå och rösta, till exempel för att de känner att de inte kan påverka eller känner sig utanför. Man tror att vi partier tycker samma och ser inte skillnaden. En del vet inte ens om att det är val . Vi här inne vet dock om det mycket väl. Vad tänker demokratiministern göra för att öka valdeltagandet ? 74 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan! Det är precis som beskriver angeläget att vi säkerställer att så många människor som möjligt i vårt land känner att de kan påverka samhällets utveckling och att valet också är ett val för just dem. Det gäller att de gör den ansträngning som krävs för att sätta sig in i vad vi i olika partier faktiskt tycker och går till valurnan. Det vi bland annat gör är att vi investerar stort i det civila samhället. Vi stärker också möjligheten till skolval. I skolvalet gäller det delvis dem som sedan inte får rösta i riksdags-, kommunal- och landstingsval men också dem som får det. Vi kommer på olika sätt att försöka att stimulera mellanvalsaktiviteter att gå upp i spinn inför riksdagsvalet så att vi ökar valdeltagandet. Det är ambitionen. 75 (S): Min andra fråga handlar om kvinnorepresentation. Kvinnor röstar mer än män. De tar sitt förnuft till fånga och vill vara med och påverka. Både inrikes födda och utrikes födda kvinnor röstar mer än motsvarande män. Det är ändå inte så att kvinnor är representerade i lika hög grad som män. är männen norm i samhället, och för få kvinnor har de ledande positionerna. Kan demokratiministern göra någonting åt det? 76 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, jag hoppas att jag som statsråd kan göra någonting åt det, och framför allt som statsråd i en feministisk regering. En av de saker som jämställdhetsminister och jag har gjort är att vi har bjudit de andra partierna till samtal om just detta. Det var ett konstruktivt samtal. Vi hade hoppats på att de andra riksdagspartierna skulle vilja göra gemensam sak med oss i en debattartikel eller i annat utspel. Det ville de tyvärr inte. Men vi tror att de politiska partierna i riksdag har ett stort ansvar att arbeta också med representationsfrågan. Tillsynen över fristående förskolor 77 (M): Jag har en fråga till utbildningsministern. Alla föräldrar måste kunna känna sig trygga med att deras barn får ta del av en förskoleverksamhet som är bra oavsett vilken förskola de väljer. Det förutsätter att uppföljningen av kvaliteten fungerar väl. konstaterade Skolinspektionen att kommunerna, som är ansvariga för uppföljningen av de fristående förskolorna, brister i sin tillsyn. Två av tre måste utveckla hur de granskar utifrån läroplanens mål och åtta av tio behöver utveckla arbetet med att fatta beslut om ingripande åtgärder när de upptäcker brister. Att säkerställa att kvaliteten är hög i alla verksamheter är en av politikens viktigaste uppgifter, och här brister det bevisligen. Vad tänker regeringen göra för att säkerställa att tillsynen över de fristående förskolorna fungerar väl? 78 Utbildningsminister (MP): Det är en väldigt viktig fråga som lyfter fram. Vi har investerat i att Skolinspektionen gjort specifika granskningar av såväl den kommunala som den fristående förskoleverksamheten. Dessa granskningar lägger en god grund för hur vi fortsätter utvecklingsarbetet. Det utvecklingsarbetet har inneburit att vi har kunnat göra stora investeringar. Trots att utmaningarna är stora har vi de minsta barngrupperna . Det är fler barn än någonsin, men vi har lyckats pressa ned storleken på barngrupperna. Det är oerhört viktigt för att den pedagogiska verksamheten ska nå fram till varje barn. För att gå vidare pågår nu på mitt uppdrag en myndighetsöversyn ledd av utredare . I direktiven till översynen ingår att titta på om man ska göra förändringar i vem som är ansvarig för den kontinuerliga granskningen av förskoleverksamheten. Sedan känner väl till att vi vill göra en del förändringar som handlar om vilka som tillåts driva förskola. Vi vill till exempel garantera att de skattepengar som går in i verksamheten också kommer fram till förskolans kvalitet och inte går ut i vinst. 79 (M): Regeringen är rätt så förblindad av frågan om vinster i välfärden. Den ser ett förbud som lösningen på många problem i både förskola och skola. Tyvärr skulle det skapa ganska mycket oreda inte minst inom förskoleverksamheten. Många bra förskolor skulle tvingas lägga ned för att det inte blir någon ekonomisk hållbarhet i deras verksamhet. Många av dem är små och drivs dessutom av kvinnliga entreprenörer. Skolinspektionen konstaterade att det brister och att kommunerna inte klarar av sitt ansvar för tillsyn. Det är det viktigaste sättet att komma åt de oseriösa aktörer som vi inte vill ha. Varför har regeringen inte gjort någonting tidigare? 80 Utbildningsminister (MP): Det är utifrån Skolinspektionens rapport som det nu pågår en utredning som tittar på om man ska göra förflyttning av ansvaret för tillsynen över fristående och för den delen kommunala förskolor. Vi har agerat utifrån den rapporten. Utredningen pågår, och den har möjlighet att lägga fram förslag om den typen av förändringar. Sedan kan vi se från till exempel skolverksamhet där granskningen ligger hos Skolinspektionen att det också behövs skärpta regler. Det var därför jag nämnde det i mitt första inlägg. Fler vägar till läraryrket 81 (S): Jag vill ställa en fråga till högskoleminister . Lärarbristen är allvarlig och påverkar hela samhället. beräknar regeringen att det kommer att saknas 58 000 lärare för att täcka behoven i skolor och förskolor. arbetar drygt 38 000 lärarutbildade i andra yrken. Dessa kan betraktas som en outnyttjad resurs enligt bland andra . Många av dessa har lämnat läraryrket med sorg och går därför att locka tillbaka. beräknas behöva 65 000 lärare. Min fråga till statsrådet är hur vi kan skapa fler vägar till läraryrket. 82 Statsrådet (S): Tack, för den viktiga frågan! Regeringens allra viktigaste prioritet är att se till att alla barn kan mötas av kompetenta och behöriga lärare. Precis som du nämner har man låtit lärarbristen öka, och läraryrket har sjunkit i status. har vi gjort stora reformer med bland annat lärarlönelyftet. Vi anställer allt fler i skolan. Det är 20 000 fler för att se till att avlasta lärarna arbetsuppgifter som de inte är utbildade för eller nödvändigtvis måste göra. Vi ser resultat . Av dem som har lämnat läraryrket är det allt fler som kan tänka sig att komma tillbaka. Det är också allt fler som kommer tillbaka till läraryrket. Men inte heller det räcker. Det är därför som vi i budgeten omfördelar för att öppna fler vägar in till läraryrket. 83 (S): Det är glädjande att höra att regeringen tar denna fråga på stort allvar och gör insatser för att öka läraryrkets attraktivitet. Fler behöriga lärare stärker samhällsbygget. De behövs inte minst i där antalet barn ökar kraftigt. Tänker statsrådet intensifiera arbetet och följa upp denna viktiga fråga så att vi kan hantera det beräknade behovet, som är 65 000 lärare ? 84 Statsrådet (S): Tack igen, , för frågan! Vi bygger nu ut lärarutbildningen med 10 000 platser över hela landet. Men vi behöver också öppna fler vägar in. Det gör vi genom kompletterande pedagogisk utbildning, så kallad , det vill säga vidareutbildning av yrkesaktiva lärare, och också projektet . En satsning som vi gör handlar om att öka antalet sommarkurser. Det är en väldigt viktig del i att kunna få fram fler behöriga lärare som kan läsa . Kostnadsfri tillgång till digitala arkiv 85 (S): Min mormor och min farmor kommer från helt olika världar och har olika bakgrunder. Jag har märkt att har mitt eget intresse för min historia ökat. Min farmor, som säkert sitter och tittar just , fyller . Jag kan fortfarande ställa mina frågor till henne och få svar. Men tyvärr dog min mormor när jag var . Det innebär att hennes historia för mig är ganska okänd. Från och med årsskiftet har tack vare regeringens budget kunnat öppna sitt digitala arkiv utan att detta ska kosta något för till exempel en släktforskare. Min fråga till kulturminister är därför: Vad har ministern för förväntningar på den satsningen? 86 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan! Jag har stora förväntningar på denna satsning och på kulturpolitiken i stort i vårt land. Vi har, som jag hoppas att alla vet, den största kulturbudgeten någonsin i historia just . har så mycket investeringar gjorts i kulturen över hela vårt land, och har en så stor andel av statens samlade utgifter gått just till kultur. De går till möjligheter, till , till biblioteken och till exempelvis . Det handlar om möjligheterna för oss alla att inte behöva betala för att finna våra rötter och att få veta mer om oss själva och varifrån vi kommer. I och med det får vi också större förståelse för andra människor och för vad som kan komma för att allting rör på sig. Det är oerhört spännande och nyttigt att ha kunskap om sitt kulturarv och sin historia. Så ja, jag har de största förväntningar. Det kommer förstås att ta innan vi ser resultatet, men detta är en god och stor investering. 87 (S): Tack, ministern, för svaret! har både jag och kulturministern glädjande nog kunnat stå här i kammaren och tala om de satsningar vi har gjort på kulturområdet. Det är historiskt stora satsningar, som ministern själv nämnde, och självklart har fokus varit på att göra kulturen mer tillgänglig. För mig är satsningen på både en kulturarvsfråga och en tillgänglighetsfråga. Därför uppmanar jag både regeringen och ministern att fortsätta med denna typ av satsningar. 88 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tar med mig uppmaningen in i förhandlingar med finansministern. Jag tar det över huvud taget som en stor politisk uppgift att skapa mer kultur till fler och att bygga en nationell identitet, kunskap och bildning kring oss själva och kring samhällets utveckling genom att tillgängliggöra kulturen. Det handlar om att göra kulturen, konsten och de olika konstformerna angelägna för fler. Det är den enda vägen framåt, och den kommer vi att fortsätta på. Barnskötarnas ställning i förskolans läroplan 89 (S): Min fråga går till statsrådet . har fått regeringens uppdrag att genomföra en översyn av läroplanen för förskolan. Förslaget är nu ute på remiss men har redan väckt oro och förvåning. En sådan oro gäller att en personalgrupp inom förskolan, barnskötarna, inte längre omnämns. I förskolan arbetar två utbildade personalgrupper. Det är dels förskollärare, som har ett uttalat pedagogiskt ledningsansvar, dels barnskötare, som svarar för omsorg och trygghet men också för lärande. När förslag nu osynliggör utbildade barnskötares viktiga kompetens är min fråga till utbildningsministern: Vad vill regeringen göra för att barnskötare som yrkesgrupp ska få en tydligare plats i den nya läroplanen? Och hur kan vi stärka barnskötarnas roll i förskolan? 90 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Jag håller helt med om beskrivningen. Äntligen kan förskolan få en ny läroplan! Det behövs, för den tidigare är och ger inte tillräckligt stöd för de professionella som arbetar i svensk förskola – förskollärare och barnskötare och för den delen rektorer för förskolan – i det pedagogiska uppdraget. Man kan läsa läroplanen på ett bra sätt i till exempel jämställdhetsuppdraget, men den kan bli bättre på att ge det konkreta stöd som en läroplan ska ge. Det kommer den också att bli. När förslaget skickades ut på remiss såg dock också jag precis denna brist. Jag har varit tydlig med att jag kommer att fatta beslut om en läroplan för förskolan som tydliggör barnskötarnas uppdrag. Barnskötarna ska vara en del av förskolan framåt, och de ska vara synliggjorda i förskolans läroplan. Vi arbetar också hårt för att stärka yrkesutbildningarna på gymnasiet, vilket är viktigt för att vi ska ha fler utbildade barnskötare. Vi ser hur fler och fler kommuner nu förbättrar möjligheterna för dem som är anställda i förskolan att till exempel skaffa sig en grundläggande utbildning i att arbeta med barn när man är barnskötare. 91 (S): Tack för svaret! Jag konstaterar att utbildningsministern ser barnskötarna och deras viktiga roll i förskolan. Han ser också deras kompetens och kunnande, och det tycker jag är glädjande. arbetade över 80 000 barnskötare i förskolan. Svensk förskola skulle inte kunna fungera utan deras arbetsinsats. Min följdfråga gällde egentligen vad regeringen vill göra för att öka antalet utbildade förskollärare, men jag konstaterar att statsrådet redan har besvarat den frågan. Det var också glädjande. 92 Utbildningsminister (MP): I grunden handlar det om att förskoleuppdraget är så viktigt. Det är ett slitigt jobb i förskolan . Trots att vi gör stora investeringar och att vi i statistiken kan se att barngrupperna minskar är det inte verkligheten för alla som jobbar i förskolan. Vi har en hel del riktigt stora barngrupper kvar, och vi har en hel del som inte får rätt uppbackning. Men om man kan knyta ihop arbetet på ett gott sätt mellan förskollärare, förskolans rektor – alltså det som än så länge heter förskolechef – och barnskötarna blir det ett enklare arbete. Det är oerhört viktigt för att barnen ska få rätt förutsättningar. Antalet platser på de teologiska utbildningarna 93 (KD): Min fråga är ställd till högskoleministern. Den gäller de teologiska utbildningarna. Teologisk utbildning bedrivs bland annat på teologiska högskola. Det är en enskild utbildningsanordnare. Avtalet med staten skrevs . Antalet studieplatser ändrades , alltså . Studenttillströmningen har ökat rejält , vilket också behovet av religionsvetenskaplig kompetens har gjort, vilket i sin tur i mycket beror på det mångkulturella samhälle vi lever i. Trots detta har regeringen inte heller i årets budget ökat antalet heltidsplatser på denna högskola. Jag vill fråga högskoleministern om ni avser att se över detta så att dagens situation avspeglas och att verklig prestation ersätts framöver. 94 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för frågan! Detta är en fråga som har varit uppe till debatt just av de orsaker som riksdagsledamoten tar upp. Vårt alltmer mångkulturella samhälle gör att vi behöver utbilda allt fler som kan ta uppdrag inom kyrkorna, till exempel. Men det handlar också om att öka förståelsen mellan olika grupper. Vi bygger ut den teologiska högskolan i med fler platser. Det gör vi därför att vi bedömer att man där kan upprätthålla en hög kvalitet. Det är viktigt när vi bygger ut med fler platser att vi också ser att man kan göra det med en hög kvalitet. Då handlar det bland annat om att ha tillgång till forskarutbildade lärare och andra bedömningar som vi gör. 95 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror att den som jag tog upp håller en god kvalitet. Förändringen av tilldelade platser skulle kunna ske eftersom det är små, små belopp i utbildningsbudgeten. Det är försvinnande lite, och det handlar egentligen om att man skulle kunna omfördela platser mellan lärosätena på ett enkelt sätt. Jag undrar: Kan regeringen tillse att detta sker? Eller vad är det som hindrar att det sker? 96 Statsrådet (S): Jag tror verkligen att man håller en hög kvalitet, och jag utgår från att man gör det. Frågan handlar just om att utbildningarna ska kunna upprätthålla denna kvalitet om man också utökar antalet platser. Det är en fråga som är oerhört viktig för regeringen när vi fördelar de nya platserna. Vi för en dialog både med de statliga universiteten och högskolorna och med de enskilda om hur vi ska kunna möta deras behov och äskanden på allra bästa sätt. Det är klart att vi är öppna för denna dialog . Förändrade förutsättningar för kooperativa företag 97 (S): Bättre pris på mat, bostäder, drivmedel och försäkringar och även försäljning och förädling av spannmål och virke – detta är några exempel på sådant som man ensam har svårt att klara. Det är sådant som människor har löst gemensamt genom att starta och driva kooperativa företag. fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss med förslag om en ny lag om ekonomiska föreningar. Jag vill därför fråga statsrådet vilka förslag i den kommande propositionen ministern menar särskilt kommer att förenkla och förbättra för människor som vill starta och driva kooperativa företag. 98 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ja, det var precis som vi beslutade om en lagrådsremiss. Bedömningen är att vi ska ha en proposition senast , alltså . Bakgrunden är egentligen att statsministern redan i regeringsförklaringen gav ett löfte om att vi ska modernisera för de ekonomiska föreningarna. Det har gjorts i ett antal olika omgångar, varav den största kanske var den som genomfördes med en lång rad materiella förändringar. I den lagrådsremiss som är ute blir det en helt ny lag, och den innehåller inte så väldigt stora förändringar rent innehållsmässigt, utan den är justerad redaktionellt så att det faktiskt är en helt ny lagstiftning. Däremot lägger man in beskrivningar av så kallade målvaktsregleringar för styrelseledamöter och också hur man ska hantera en eventuell likvidation, men utgångspunkten är att den ska likna övrig lagstiftning för företag. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:78 Vissa förslag om personlig assistans § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:322 Arbetet mot våldsbejakande extremism av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:323 Utredning eller folkomröstning om dödshjälp av (C) till socialminister (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:579 Individuell prövning för personer som söker till polisutbildning av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:580 Svensk jaktturism av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:581 Regelförenklingar hos myndigheter av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:582 Moms- och tullförluster vid privatimport av (SD) till finansminister (S) 2017/18:583 Svenska myndigheters inköp av livsmedel av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:584 Ansvarsfördelning mellan klimatministern och miljöministern av (C) till statsminister (S) § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:505 Vattendirektivets påverkan på bostadsbyggandet av (C) till statsrådet (MP) 2017/18:535 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:558 Åtgärder mot otillbörlig påverkan av (M) till statsminister (S) 2017/18:557 Stöd till demonstranterna i av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:560 Regeringens feministiska utrikespolitik rörande protesterna i av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:559 oförmåga att garantera säkerheten i av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:561 Handel med diktaturens av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:565 Länsstyrelse med huvudansvar för ställföreträdare av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:566 Det digitala utanförskapet av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:562 rekommendation gällande viltkött av (M) till statsrådet (S) 2017/18:568 Levande djur i konsumentköplagstiftningen av (C) till statsrådet (S) 2017/18:567 Intrångsersättning för fjällnära skog av (C) till statsrådet (S) § 10 Kammaren åtskildes .