prot · H509109 · 2018-05-04 00:00:00 — Men det är en rapport som ger långtifrån alla svar, särskilt vad gäller huvudfrågan: hur ön ska bli självförsörjande på förnybar energi. Vi kan ta en sådan basal näring som lantbruket och de gröna näringarna som exempel. är ett livsmedelsproducerande län som exporterar till hela landet. Näringar mäts på olika sätt, och beroende på vad man mäter är lantbruket den största eller näst största näringen på , i tät konkurrens med turist- och besöksnäringen. Oavsett om det är störst eller näst störst har jordbruk pågått på ön . Det är en basnäring för . Och sett till arbetskraften sysselsätter jordbruket ungefär var femte person, om man räknar in livsmedelsförädlingen. Frågan är dock hur lantbruket ska bli självförsörjande på energi eller mer specifikt på diesel. Traktorn som drar plogen går på diesel, och diesel tillverkar vi ju inte på ön. Gå då till alternativen: biogas eller el. Båda de teknikerna har ganska lång väg kvar för att slå igenom brett. Det finska traktorföretaget har tagit fram prototyper för biogastraktorer. De har inte slagit igenom särskilt brett. Och har tagit fram en traktor som går på el. Men den är också just en prototyp. Och den låter som ett jetplan. Man får också lägga till att det är tveksamt om bönder kan ha traktorer som går på el. Vid till exempel skörden, som är en intensiv tid, är frågan om det finns tid för att ladda traktorn vartannat dygn eller om vartannat. Genom hela rapporten går en ändlös optimism om vad som kan komma att slå igenom lite längre fram eller snart. Jag kan inte låta bli att tänka lite på flyget och flygskatten. Den rödgröna regeringen har valt att beskatta flygresor, eftersom man vet att omställningen av flygplansflottan kommer att ta . Men om man skulle ha samma angreppssätt som har haft när de har tittat på skulle det verka som att elflygplan kommer att bli verklighet om bara . Men både eltraktorer och elflygplan är i princip prototyper. Då får vi också ha med oss att för flygplansflottan gäller det ett fordon. När det gäller gäller det hela energisystemet: bilarna, traktorerna, reservkraften, redundansen, svängmassan och biogasen. Det är inte konstigt att man får en känsla av att det här kommer att bli oerhört kostsamt. Vem är det som kommer att betala? Jag är teknikoptimist. Jag tror att många av de utmaningar som vi har kan lösas med hjälp av ny teknik och nya innovationer . Men jag vet också att politiken inte kan baseras på att man hoppas saker. Det är inte ansvarsfullt att sätta oerhört höga och ambitiösa mål och sedan ha som strategi att hålla tummarna för att de ska bli verklighet. En överdriven teknikoptimism kan också leda till förtroendekriser. Ropar man varg tillräckligt slutar folk att lyssna. Mot bakgrund av det som jag har nämnt här undrar jag om statsrådet anser att det ändå är rimligt att tro att den väg som pekas ut i rapporten är den rätta för att ska bli självförsörjande på förnybar energi. 17 (V): Jag vill tacka ministern för svaret på den här viktiga frågan. Vi lever i en klimatorostid som är väldigt tuff. Vi ser att saktar av. kom också rapporter om metanutsläpp från tundran, om stora kratrar och om att husen sjunker. Jag är biolog, och mycket av de tidiga tecken som vi har varit rädda för väldigt länge är nu igång. Men vi har också en snabb teknikutveckling, som har gått fortare och är mer igång än vi kanske hade trott. Det är positivt. Läget innebär dock att vi måste ha ett totalfokus på klimatomställning. Det måste vara högsta prio inom alla områden , och på ett realistiskt sätt. Vi har inte råd med att vara flummiga eller politiskt populistiska. Vi måste jobba på riktigt, med verkliga styrmedel som får effekt. Det finns inte tid för att bara fundera på att bli återvald eller sådana saker. Därför ställde jag också den här interpellationen. Och den innehåller flera delar. Det är intressant att ta just som exempel, eftersom det är en isolerad ö där man kan jobba effektivt med att titta på energiförsörjningen och självförsörjning av förnybart. Därför är det spännande att regeringen tar det här initiativet. Jag ställer frågor, bland annat om hur man kan gynna biogasen. Jag tror att det är Swedegas som står bakom att det är biogasens år, och de lyfter fram cirkulär ekonomi, som är oerhört viktigt inom energisektorn och hela produktionssektorn. Jag har också träffat flera aktörer som jobbar med biogas och som påpekar att man skulle behöva ändra det ekonomiska producentansvaret för att ha en god konkurrensmöjlighet med närliggande länder, eftersom många anläggningar läggs ned i på grund av olika uppbyggnad av regelsystemen. Jag undrar om ministern har några ytterligare tankar kring detta. Sedan lyfts det fram att ekodesigndirektivet skulle behöva implementeras ordentligt och att man tittar på hela värdekedjan. I har tre anställda tjänstemän jobbat med cirkulär ekonomi väldigt . Man har också börjat se på avlopp, näringsåterföring och ett cirkulärt tänkande i hela kretsloppet. Det skulle regeringen gärna kunna se på lite mer och lyfta fram som förebild och exempel i de olika strategierna. I har man jobbat väldigt bra genom hela konceptet. Vi måste bli cirkulära om vi ska klara klimatkrisen. Jag lyfter i interpellationen power to gas som är en teknik där man bland annat kan använda luften i koldioxid och göra motsvarande biogas till fartyg, så att de har både producerad biogas och producerad gas via luftens koldioxid. Här finns det också saker att göra. De aktörer som jobbar med detta menar att bränslekvalitetsdirektivet – där infångad koldioxid värderas – skulle kunna ses över och implementeras bättre. Jag vill ställa frågorna till ministern om bränslekvalitetsdirektivet och om producentansvaret hos biogasproducenterna. 18 Statsrådet (S): Tack, och ! Jag ska börja med . Det är en förstudie som är genomförd. Den i sin tur baseras på – precis som jag sa i interpellationssvaret – att regeringens båda partier samt , har kommit överens i energiuppgörelsen om att ställa upp målet om ett förnybart elsystem 2040. Ett sådant förslag ligger också på bord. Mig veterligen kommer även att rösta för detta, eftersom det är en uppgörelse mellan fem partier. Det är inte så konstigt att det i en del av landet som har väldigt goda förutsättningar, i det här fallet , finns en stor entusiasm från såväl det privata näringslivet och de offentliga aktörerna som medborgarna. Man ska nu se hur man kan gå vidare och visa att det går att leva ett gott liv. Det går att vara en framstående industrination, att producera mat, att transportera sig vart man vill och göra det på ett sätt som inte nödvändigtvis orsakar en massa koldioxid i atmosfären som värmer upp vår planet. Jag kommer att bidra till att gå vidare med detta, eftersom det bara är en förstudie. Den är bara en början. Då säger : Ja, men är det inte lite optimistiskt? Men det är tvärtom. Politiken också i har varit den sista in på banan. Verkligheten har ju sprungit ifrån den energipolitiska debatten. Till har den energipolitiska debatten varit densamma . har kostnaderna för förnybar energi fallit kraftigt. Det billigaste sättet att investera i ny elkapacitet i är – hör och häpna – vindkraft på land. Så var det inte för fem eller , men så är det . Teknikutvecklingen går med sådana språng att vi ibland är till och med lite för pessimistiska. Finns det problem och utmaningar? Ja, absolut. Det är därför som har fått detta uppdrag. Man behöver naturligtvis se över det här tillsammans med aktörerna och se hur det kan lösas. Det för mig över till nästa fråga om biogas och biogasens utveckling. Här finns det naturligtvis en utmaning för oss. Den bygger på att , till skillnad från övriga länder i Europeiska unionen, har valt ett stödsystem som är koncentrerat på konsumtion och inte på produktion. Det är helt uppenbart inte hållbart, inte minst därför att en del bolag har sett att det går att utnyttja andra länders stödsystem som man utnyttjar det svenska systemet. Därmed rubbas konkurrensförhållandena. Jag har pratat med den danska regeringen, och det är svårt att se någon annan väg än att vi gör om vårt system. stöttar vi biogasproduktionen ytterligare med 270 miljoner under innevarande år. Jag kommer att presentera en utredare som ska göra en utredning om hur systemet ska läggas om så att vi kan ha en bra utveckling när det gäller biogas i . to gas är en mycket spännande teknik som fungerar. Dock ligger kostnaderna fortfarande på en sådan nivå att den inte är kommersiellt gångbar, men det är klart att den kommer att bli det. har vi alltid underskattat kraften i förändringen. Skulle power to gas få fullt genomslag hjälper det inte bara transportsektorn och traktorerna, utan det är också ett bra sätt att lagra överskottsel när det blåser mycket och är mycket soligt. Därmed kommer det att göra om hela vårt energisystem, inte minst vårt elsystem. Visst, det finns utmaningar, men det finns också väldigt stora möjligheter. 19 (M): Tack, statsrådet! Ja, jag kommer att rösta för 2040-målet om att ha noll utsläpp i , eftersom det är en del av Miljömålsberedningens förslag. Men jag kan också se att utsläppsminskningarna bör gälla hela landet. Man kan inte se länen som separata delar där man tar en del i taget. När det gäller , till exempel, är en av absolut största utsläppare förlagd till just norra . Cementa är en cementfabrik som är till gagn för hela . Det är klart att det finns skäl att se på som helhet och inte bara som enskilda delar. Det största förslaget i rapporten, vilket också har nämnts i debatten, handlar om storskalig energilagring. Det låter ju bra, men precis som andra tekniker som behöver utvecklas är storskalig energilagring fortfarande inte något som kan komma på plats enkelt och snabbt. Man kan vara hoppfull inför att hela världen just nu arbetar med frågan. Våra smartest and brightest jobbar på att lösa energikrisen, på samma sätt som man jobbar på att lösa klimatkrisen. Men det finns ju inte en standardiserad teknik. Det går inte göra någon finansieringsplan för en omställning eftersom tekniken inte finns. Vi vet inte vad det kommer att kosta. Man kan såklart vara positivt inställd till vätgas. Det är jag, men är det vätgas framställd av vind- och solkraft som ska vara bränsle till hela ? Då kan väl regeringen eller någon myndighet ta bladet från munnen och säga det. En annan vinkel som inte berörs är hur vi ska klara oss fram till att den storskaliga energilagringen är på plats. Just nu arbetar vi på marginalen med nuvarande kablar till fastlandet. En fortsatt utbyggnad av energikällor som ökar och minskar produktionen med vädret är ju inte möjlig för evigt. Ska vi mata en vätgasfabrik med el 2040 behöver det byggas vindkraft fram till dess, vilket blir svårt om man inte har avsättning för den energi som produceras under den tiden. Jag vill också nämna ett ämne som vi lite grann dansar runt i den här debatten, och det är den tredje elkabeln till . Rapporten kom ju till som ett svar på att lägger ned planerna på en tredje kabel. I rapporten säger varken bu eller bä, men man är ärlig med att nuvarande kablar inte har evig teknisk livslängd. Och framför allt: Man är väldigt ärlig med att störningar på nuvarande kablar leder till en total nedsläckning av . Om den ena kabeln går ned, då släcks elsystemet ned. har reservkraft i form av diesel och gas, men det är just reservkraft. Då bör man komma ihåg att har ett särskilt utsatt läge. En tredje kabel handlar inte bara om att ställa om energiförsörjningen till mer förnybart. Det handlar också om beredskap inför kriser, både militära och andra. Ser inte statsrådet också att det vore klokt att lägga ned den tredje kabeln mot bakgrund av att den dels gör energiomställningen enklare, dels stärker beredskap? I interpellationssvaret läser jag en liten passus om att det här inte handlar om att göra till ett isolerat system. Men rapporten har ju tillkommit eftersom blir ett isolerat system om man inte får nytt kablage på plats när nuvarande kablar närmar sig slutet på sin tekniska livslängd. 20 (V): Jag tackar så mycket för svaret! Det låter väldigt positivt. Jag blir dock lite orolig av ministerns signal om att vi inte ska vara för oroliga. Jag håller helt med om att vi ska känna hopp och tro. Det är väldigt viktigt att sprida det, men måste vi känna allvaret i situationen. Det är väldigt lätt att vi politiker släpper lite på det för att vi är bekväma, och det får vi inte vara i detta läge. Vi är de sista som kan agera i frågan och måste därför hålla den känslan uppe, även om vi kan se de enorma möjligheterna och att tillväxten av förnybart går fortare än förväntat. Jag hoppas att ministern noga kommer att följa power to gas och sprida information om hur det går så att tekniken i sin tur kan spridas. Jag vill lyfta upp ytterligare en fråga, och den handlar om information. När jag växte upp under energikrisen fanns enormt mycket information om hur man skulle spara energi. Det handlade om att duscha eller släcka lampan när man gick ut ur rummet, och informationen kom från staten. Jag saknar sådana initiativ , när vi har helt andra dimensioner. Det handlar ju faktiskt om vår civilisations överlevnad. Det gjorde det inte . är dimensionen i frågorna större, men ändå tar man inga sådana initiativ till information. Den borde kanske både gå till företagen om hur de kan jobba och till medborgarna om hur de kan göra. På så vis kan man förmedla en känsla av att vi nu styr tillsammans åt rätt håll och att vi gör det här koordinerat tillsammans i ett krisläge. Jag är också lite nyfiken på hur mycket regeringen vill implementera av cirkulär ekonomi och ekodesigndirektivet. har några förslag tagits fram om cirkulär ekonomi. Det handlar till exempel om bilpooler. Men jättemycket mer skulle behöva göras. Bland annat skulle man kunna göra det i samband med biogasen. Man kan även rikta sig mot konsumtionshållet och jobba med företagen om hur de kan bygga upp affärsmodeller som är innovativa men energi- och resurseffektiva. Jag har talat med Volvochefer i och andra. De säger att de redan är där eftersom de vet att de måste, då det börjar bli brist på resurser. Jag tycker att regeringen borde förstå att många av de stora företagen redan är där och har varit det . Man behöver dock putta på och sätta ribban genom lagar och regler så att alla företag kan komma upp i nivå med dem som ligger före. Man ska inte stödja dem som ligger lägst i dessa frågor. Jag tror att det skulle vara positivt om vi implementerar ekodesigndirektivet i dess helhet med tanke på biogas och energieffektivitet över huvud taget. Jag är nyfiken på att få höra vad ministern tänker om det. 21 Statsrådet (S): Låt mig börja med de frågor som har ställt. Jag har den djupaste respekt för möjlighet och rätt att granska regeringens politik, men det bör bygga på verkliga fakta. Hela grundtesen i den fråga som ställer till mig är att det skulle vara stopp för ansökningar om ny produktion på . Så är inte fallet. En annan sak handlade om att om någon av kablarna till slås ut skulle även hela elproduktionen slås ut. Inte heller det är sant. Var och en av dessa kablar klarar elförsörjningen till . Detta är förstås kablar som har funnits . Det har funnits planer på en tredje kabel, men det har huvudsakligen handlat om att kanske kunna ersätta någon av de här kablarna om man inte gör reinvesteringar. finns dock planer på reinvesteringar. Mitt budskap till gotlänningarna är så klart det kan vara: Vi kommer aldrig att på något sätt riskera elförsörjningen för . Tvärtom har hela detta projekt väldigt lite med kablarna att göra. Det har snarare att göra med den snabba tekniska utvecklingen och de möjligheter som skapas tack vare den. Det för mig till en annan synpunkt. När vi talar om 2040 handlar det inte om utsläpp, utan det handlar om förnybar energi, som ju också är en del av energiuppgörelsen. Därtill har vi en överenskommelse inom inte minst Miljömålsberedningen som gäller nollutsläpp till 2045. Detta har sju partier ställt sig bakom. Det handlar alltså både om energi och om utsläpp. Det är viktigt att fakta är rätt, annars blir det en konstig debatt och diskussion. Låt mig gå över till frågan om kablarna. har tillsammans med övriga röstat för att när ska göra sina investeringar måste de vara samhällsekonomiskt försvarbara. Vad har kommit fram till enligt den instruktion som finns från regering och riksdag är att den i det här fallet inte är det. Låt mig dock vara tydlig: Uppdraget till hade ingenting med detta att göra. Uppdraget handlar snarare om att ta till vara de stora möjligheter som dyker upp tack vare den snabba tekniska utvecklingen på alla led. Som svar på frågor vill jag säga att jag tar klimatförändringarna på största allvar. Det som gör mig optimistisk ur svenskt perspektiv är att vi har tekniken, kunnandet, resurserna och musklerna för att visa att det här går att göra på ett annat sätt. Då är energieffektivisering, som tar upp, en väldigt viktig fråga. Som del av den energiuppgörelse som ligger på bord sätter vi ett mål till 2030 om att effektivisera vårt användande av energi med i relation till bnp. Detta kommer att inbegripa alla sektorer. Därför har det även gått ut ett uppdrag till att i dialog med såväl bostadssektorn som transportsektorn – ja, alla sektorer – ta fram handlingsplaner för hur vi kan göra det här. Man ska vara medveten om att teknikutvecklingen underlättar även här. Vi kan ta digitaliseringen eller automatiseringen som exempel. besökte jag ett bostadsbolag, Bostäder, som tack vare ny analys- och styrningsteknologi har lyckats få ned användningen av elektricitet i sitt fastighetsbestånd och användningen av värme . Detta har man gjort som hyresgästerna upplever att deras komfort har ökat. Vi är alltså bara i början av en mycket positiv utveckling. Den görs inte av sig själv. Vi måste naturligtvis sätta upp mål och handlingsplaner, och det är precis detta som det handlar om och som uppdrag har handlat om. 22 (M): Om ministern vill läsa om att det är stopp för nyanslutning kan han läsa det på SVT:s hemsida från . Han kan läsa det i och nättidningen från och i från . Så länge moderaten var generaldirektör för fanns planer om att lägga en tredje kabel till . Vi har talat om och vi har blivit lovade en ny kabel . Men när den rödgröna regeringen utsåg en ny gd försvann planerna på en tredje kabel ganska kvickt. Den rapport från som vi har debatterat har till uppgift att svara på frågan: Vad gör vi i stället för att lägga en tredje kabel? Jag tycker att det är tydligt att alternativet som man har tagit fram och tittar på är behäftat med väldigt stor osäkerhet. Man hoppas att storskalig energilagring uppfinns ganska snabbt och kan lösa problemet. som man är teknikoptimist måste man dock utgå från den situation som vi har här och . Den säger till oss att en tredje elkabel är rätt lösning vad gäller både energiförsörjningens omställning och beredskap inför kris. 23 (V): Jag vill påpeka en sak till när det gäller energieffektivisering, och det handlar om information till medborgarna. Det finns ett signalvärde i detta. Många är klimatskeptiker och många tänker att de prioriterar andra saker. De har familj, de hinner inte eller de är inte intresserade av ta ett sådant ansvar. Men staten skulle kunna göra som , fast kanske i en annan form. Man kan gå ut med information om vad regeringen gör, vad företagen gör och vad vi tillsammans kan göra och säga att det är väldigt viktigt att vi gör detta. Jag tror att detta skulle ge en signal, särskilt i dessa avreglerade tider när det känns som att ingen styr båten. Allt är individualism. Man ska rösta med fötterna i matbutiken och när man väljer elproducent och så vidare. Det här skapar känslor, även hos dem som är duktiga. De frågar sig hur vi ska hinna ställa om när alla grannar inte bryr sig, inte hinner eller inte har råd. Men om staten skulle ta ett slags helhetsgrepp och göra ett utskick en gång eller någonting sådant tror jag att det skulle ge någon sorts känsla av att vi gör det här tillsammans. Jag tror att det skulle få alla de här fria viljorna att styra åt rätt håll på ett bättre sätt än . 24 Statsrådet (S): Här visades med avsevärd tydlighet vådan av att grunda sina interpellationer bara på det man har läst i medierna. Det är klart att detta var beskedet , men vi har också en myndighet som reglerar detta, och man drog sedermera tillbaka det beslutet. Hade bemödat sig om att prata med energibolaget i fråga eller hade han sett att det där faktiskt inte gäller. Men grunden är likväl ett uppdrag till att se om kan gå före. Svaret på frågan är ja. Det är många utmaningar förknippade med det, och det behövs en hel del teknikutveckling. Men det är inte omöjligt – tvärtom. Den optimism och den positiva energi jag mötte – från det privata näringslivet, från offentliga aktörer och från en hel del gotlänningar – när jag mottog rapporten på tar jag till vara. Därför ska vi gå vidare med det här uppdraget. Vi ska se till att vi har kablar så att vi garanterar att har den energi det behöver om det skulle hända något. Detta behöver varken gotlänningarna eller svenskarna i gemen över huvud taget oroa sig för. Det kommer vi alltid att försäkra oss om. När det gäller energieffektivisering har vi tillsammans med gjort en ganska stor satsning på kommunala energi- och klimatrådgivare i akt och mening att hjälpa medborgarna. upplever jag att medborgarna inte bara är medvetna utan också är väldigt aktiva. Det gäller inte enbart besparingar av elektricitet, utan också sådant som återvinning av matrester och annat för att bidra till en mer hållbar utveckling. På det sättet är svenska folket faktiskt oerhört aktivt. Visst kan och ska vi göra mer. Det är här tekniken med digitalisering, automatisering och elektrifiering kommer in. Jag menar på att vi bör göra detta, och jag känner mig oerhört optimistisk – vi ska kunna klara av utmaningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:408 om vägslitageavgift 25 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att införa en vägslitageavgift. har remitterat en promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik. Promemorian behandlar en avläsbar vägslitageskatt med syfte att skapa likvärdig konkurrens och ordning och reda i åkeribranschen. Vägslitageskatten föreslås omfatta en begränsad del av vägnätet och vara differentierad mellan landsbygd och tätort. Uppbyggnaden av det tekniska systemet för beskattningen skulle kunna ge information om transporterna i landet och möjliggöra utökad kontroll av regelefterlevnaden bland de aktörer som utför tunga vägtransporter. De automatiska kontrollstationerna skulle till exempel kunna medföra förbättrade kontrollmöjligheter av bland annat cabotagetransporter, vilket har efterfrågats av svenska åkerier. Remissinstanserna har lämnat sina synpunkter, och fortsatt beredning pågår inom . Jag har inte för avsikt att föregripa denna beredning. 26 (M): Jag tackar ministern för svaret. regering har man kom in på bedrivit en Norrlandsfientlig politik med höjda skatter på avstånd. Det har varit höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, höjd fordonsskatt, försämrat reseavdrag, införd flygskatt och senast för någon vecka sedan även nya miljözoner för bilar. I den här interpellationsdebatten handlar det om planer på att införa en kilometerskatt innan den här mandatperioden är slut. Regeringens förslag om kilometerskatt på tunga lastbilar är faktiskt, fru talman, ingenting annat än en Norrlandsskatt. Det är inte en skatt för att komma till rätta med miljöproblem. Det är en skatt för att bestraffa avstånd, ingenting annat. Men den som vill att hela ska leva, utvecklas och bidra kan inte beskatta avstånd. Socialdemokraterna och har velat införa en kilometerskatt i . De lovade det före valet, och de har kämpat hela den här mandatperioden för att få en kilometerskatt på plats. Då ska man komma ihåg att är ett av världens mest handelsberoende länder. Vi ligger i utkant. Vi har väldigt långa avstånd inom landet och ned till kontinenten.