prot · H50988 · 2018-03-21 00:00:00 — Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 18 (Verkställighet i annat land trots förlängd faktisk strafftid) 2. res. 14 (SD, -) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD 14: 33 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 19 (Avtjäna fängelsestraff i hemlandet) 2. res. 15 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD, 3 - 15: 70 M Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 20 (Intensivövervakning med elektronisk kontroll) 2. res. 16 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 33 SD, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 16: 20 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 23 (Medverkan i behandlingsprogram) 2. res. 18 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 20 V, 3 - 18: 70 M, 18 C, 15 L, 15 KD Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - ) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU28 Ökat konsulärt skydd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar Kammaren biföll utskottets förslag. SoU19 Statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall Kammaren biföll utskottets förslag. SoU7 om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling Punkt 1 (Avanslutning av tandvårdsgivare) 2. res. (S, MP, V) 137 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 33 SD, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - : 96 S, 21 MP, 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Utveckling och förbättring av arbete) 2. res. 1 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 33 SD, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 1: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 2 (Förbättrad tillsyn och granskning) 2. res. 2 (M, SD, V) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 20 MP, 18 C, 15 L 2: 70 M, 33 SD, 1 MP, 20 V, 3 - Avstod: 15 KD Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Tilläggsdirektiv till utredningen socialtjänst) 2. res. 4 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD 4: 33 SD, 3 - Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 8 (Kompetens och kvalitet inom ) 2. res. 11 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 11: 70 M Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 10 (Begränsningar av rätten till bistånd) 2. res. 13 (M, SD) 106 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD 13: 70 M, 33 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 11 (Införande av ett bidragstak) 2. res. 14 (M) 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD, 2 - 14: 70 M, 1 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - (-) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 12 (Prestationskrav för försörjningsstöd) 2. res. 15 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 C, 20 V, 14 KD, 3 - 15: 70 M Avstod: 15 L Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 2 KD, 2 - Punkt 20 (Tidiga insatser) 2. res. 30 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 33 SD, 21 MP, 20 V, 15 KD, 3 - 30: 15 L Avstod: 18 C Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 21 (Barn med problematiska hemförhållanden) 2. res. 32 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 33 SD, 21 MP, 18 C, 15 KD, 3 - 32: 1 M, 15 L Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 24 (yttrande i förundersökningar) 2. res. 36 (S, MP, V) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 70 M, 33 SD, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 36: 95 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 2 V, 4 L, 1 KD, 2 - (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 26 (Barnets bästa och ekonomiskt bistånd) 2. res. 37 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 70 M, 33 SD, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 37: 1 S, 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 32 (När placerade barn far illa eller avlider) 2. res. 50 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 15 KD 50: 2 SD, 15 L Avstod: 31 SD, 20 V, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 47 (Nationell samordning och samarbetet på EU-nivå) 2. res. 73 (KD) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 18 C, 20 V, 3 - 73: 15 KD Avstod: 70 M, 15 L Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Äldreomsorgens organisation) 2. res. 1 (M, SD, L) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 1 M, 21 MP, 18 C, 15 KD 1: 69 M, 33 SD, 15 L, 3 - Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 4 (Särskilt boende) 2. res. 6 (V) 3. res. 7 (KD) 21 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 15 L 6: 20 V Avstod: 33 SD, 14 KD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 2 KD, 2 - Punkt 5 (Parboendegarantin) 2. res. 8 (M, SD) 106 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD 8: 70 M, 33 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 7 (Förenklad biståndsprövning) 2. res. 9 (S, MP) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 33 SD, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 9: 96 S, 21 MP Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 9 (Utbildning och kompetens) 2. res. 13 (M) 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD 13: 70 M, 1 SD Avstod: 32 SD, 20 V, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 13 (Nutrition och måltider) 2. res. 20 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 15 L, 15 KD 20: 33 SD, 3 - Avstod: 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor Punkt 2 (Makrotillsyn och frågor om hushållens skuldsättning) 2. res. 1 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L 1: 70 M Avstod: 33 SD, 15 KD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 4 (Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden) 2. res. 8 (SD) 3. res. 10 (V) 35 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 15 L, 15 KD 8: 33 SD, 3 - Avstod: 70 M, 18 C, 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 5 (Finansiell rådgivning och flyttavgifter för pensionsförsäkringar) 2. res. 12 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD 12: 33 SD, 3 - Avstod: 70 M Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Barnäktenskap) 2. res. 1 (S, MP, V) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 70 M, 33 SD, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 1: 95 S, 21 MP, 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 3 (Polygama äktenskap) 2. res. 4 (S, MP, V) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 70 M, 33 SD, 1 MP, 18 C, 15 L, 15 KD, 3 - 4: 95 S, 20 MP, 20 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 17 (Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar) 2. res. 17 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD 17: 33 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 19 (Överförmyndare, gode män och förvaltare) 2. res. 20 (C) 3. res. 21 (V) 20 för res. 20 för res. Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade Skånberg (KD) och (S) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res. 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 15 L, 15 KD 21: 20 V Avstod: 33 SD, 18 C, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 26 (Registrering av testamenten) 2. res. 28 (M, SD, L, KD) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 18 C, 20 V 28: 69 M, 33 SD, 15 L, 15 KD, 3 - Avstod: 1 M Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Punkt 28 (Ändringar i lagen om personnamn) 2. res. 29 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 33 SD, 21 MP, 20 V, 3 - 29: 70 M, 18 C, 15 L, 15 KD Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Infrastrukturförvaltarens ansvar för skada som tillfogats tredje man) 2. res. 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 20 V, 15 L, 15 KD : 33 SD, 3 - Frånvarande: 17 S, 13 M, 12 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 L, 1 KD, 2 - § 19 (forts. från § 17) Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (forts. UU19) 86 (V) replik: Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Handelsminister lägger fram en proposition om . Jag tycker att det är bra att hon är här och försvarar den och svarar på frågor, då det finns många frågetecken kring propositionen. På s. 36 i propositionen skriver regeringen: ”Avtalen bedöms inte medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser.” Min fråga är hur det kan komma sig att regeringen kommer till denna slutsats när det finns en stor risk att som land blir stämt av ett storföretag. När tullarna sänks kommer också EU:s intäkter att minska. Min fundering är hur dessa intäkter ska kompenseras. Är det svenska skattebetalare som ska stå för dessa kostnader? Det domstolssystem som inrättas kostar också pengar. Hur ska det betalas? Varför finns det inga beräkningar av kostnader redovisade i propositionen? Är det inte uppenbart för handelsminister att kommer att ha negativa statsfinansiella effekter? kom dom om tvistlösningsmekanismen i handelsavtalen mellan och som ansåg stred mot . Domstolen har också tidigare underkänt EU:s handelsavtal med , då det innefattade illegalt ockuperat territorium i , och som innehöll delar som var av nationell kompetens. Hur vet handelsministern att inte strider mot ? Hur säker kan du vara på det? Vore det inte bättre om detta utreddes i stället för att avtalet klubbas igenom nu när detta är oklart? Domstolens beslut om tvistlösningsmekanism väntas komma , och flera länder har beslutat sig för att vänta. Borde inte göra samma sak? 87 Statsrådet (S) replik: Det första jag vill säga om frågan om statsfinansiella effekter är att det står om detta i det fakta-pm som regeringen har skickat till men som möjligen inte har läst. Jag vill understryka att det är effekterna på ekonomin i stort som är det viktiga. Där kan vi veta utifrån de andra frihandelsavtalen hur mycket extra tillväxt och hur mycket extra jobb det är. Ett exempel är som har gett en ökning på i exporten till . Det är alltså obestridligt att de här handelsavtalen ger väldigt stora positiva samhällsekonomiska effekter. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Regeringen meddelade som sagt tidigare i sitt fakta-pm till om CETA-propositionen att konsekvenser på utgiftssidan i budget kommer att beräknas eftersom det blir ett intäktsbortfall i tullavgifter på EU-budgeten. Baserat på den nuvarande svenska finansieringsdelen innebär detta en beräknad årlig ökning av den svenska EU-avgiften med ca . Det kunde läsa innantill. När det gäller frågan om eventuella framtida skadestånd om skulle bryta mot investeringsskyddsreglerna i avtalet har det inte tagits upp i propositionen. Anledningen till det är att regeringen självklart inte har för avsikt att bryta mot de grundläggande rättsprinciper som kommer till uttryck i avtalet. Därför finns det heller ingen grund för att redogöra för negativa statsfinansiella konsekvenser. Med detta sagt tycker jag inte att frågan om minskade tullintäkter eller risken för skadestånd fångar de ekonomiska aspekterna. Som jag sa precis i början: Det här kommer att få goda positiva effekter för ekonomi som helhet. 88 (V) replik: Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Det är helt riktigt att jag har missat detta fakta-pm. Det kommer många fakta-pm till , och just detta har jag missat. Det är väl bra att man redovisar de som tullarna minskar med. Det som kvarstår är frågan om skadestånd vid eventuella processer. Det är en god ingång från regeringens sida att inte vilja bryta avtal. Det tycker jag i grunden är sunt. Problemet i det här fallet är att många storföretag ändå har ambitionen att stämma som land för att pressa vår lagstiftning i den riktning man vill. Man är beredd att ibland ta kostnader. finns det till och med tredje parter som är beredda att ta kostnader eftersom de ser att det finns intäkter att göra på den här typen av stämningar. Det finns vissa mekanismer i som kommer att försvåra den här typen av stämningar, men det är fortfarande så att vi genom det här avtalet på ett helt nytt sätt öppnar upp för stämningar från storföretag mot som land. Vi vet att är ett av de länder där flest stämningar sker, och det är därför oron är stor. I mitt anförande lyfte jag fram att gruvindustrin är ett område där vi troligen kommer att få se stämningar och att de svenska reglerna kring den svenska gruvnäringen behöver utvecklas och förbättras. Men med på plats kommer de förändringarna att bli mycket svåra att genomföra. Jag noterade också att statsrådet i sitt svar till mig inte svarade på frågan om beslut. Jag förstår att det här är relativt ny materia för oss alla i och med att det har gått domen kom, men det är ändå uppenbart att den kommer att ha inverkan på både och andra handelsavtal som redan har. Jag har för avsikt att återkomma till statsrådet med en skriftlig fråga om detta, men det vore ändå intressant att höra vad statsrådet har för åsikt om dom och dess inverkan. Är allting verkligen utrett? Kan vi verkligen gå till beslut? Vore det inte klokare att återförvisa detta till utrikesutskottet? Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och 89 Statsrådet (S) replik: Jag tar den sista frågan först, annars hinner jag inte med. Regeringen har grundligt utrett frågan om vad domstolen har sagt och kommit fram till att det inte finns grund för den oro som uttrycks i begäran. Domen i det fallet, som kallas Achmea, ändrar inte den bedömningen. Det beror på situationen med investeringsskyddsavtal mellan EU-länderna och CETA och den nya domstolen, som kallas ICS. Det skiljer sig på flera sätt men framför allt på en avgörande punkt: I Achmeafallet fann att det slovakisk-nederländska investeringsskyddsavtalet innebar att en skiljedomstol under avtalet skulle komma att tolka och tillämpa på ett sätt som inte var förenligt med unionsrätten. I CETA fastslås det att en tribunal under detta avtal inte ska ha behörighet att tolka . Det fastslås vidare att CETA-tribunalen ska vara skyldig att följa den rådgivande tolkningen av . Investerarskyddet har naturligtvis varit en kontroversiell fråga i debatten. Därför har vi undersökt det så här noga. Den andra frågan handlade mer om själva investeringsavtalet. Det är en av de frågor som regeringen har utrett allra mest. Det handlar om att investeringsskyddet ska ge en investerare grundläggande skydd mot diskriminering och expropriation. Det som står i CETA överensstämmer i stort sett med svensk rätt, och det går inte längre. Det är ett skydd som finns ; det menar både och Justitiekanslern. Tvistlösningsmekanismen kan alltså inte underkänna lagar eller demokratiskt fattade beslut. 90 (V): Vi debatterar Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och . är ju inget enkelt handelsavtal. Hade det varit så att hade syftat till att ta bort ett par tullar och tariffer till och göra det ännu lite lättare att handla över hade vi i tyckt att det var ett bra förslag. Men är det så att C:et i CETA står för comprehensive. Det är alltså ett allomfattande ekonomiskt avtal mellan och . Man kan säga att det är ett avtal som har väldigt stora anspråk. Det kommer att omfatta så gott som alla våra politikområden. Vi har hört i en del tidigare anföranden, till exempel från – som jag nu inte ser i kammaren; det tycker jag är lite konstigt – och från statsrådet , att det finns positiva skrivningar i om vikten av ökat politiskt samarbete på till exempel miljöområdet. Det är viktigt. Det man pratar mindre om är att föreskriver ytterligare avregleringar, att det har ambitionen att hela det transatlantiska området ska öppnas upp för offentlig upphandling, att det i kap. 21 står att man ska ha en form av regelsamverkan mellan och medlemsländer och inte minst det kontroversiella investerarskyddet som finns inskrivet i avtalet. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Av den anledningen är vi i kritiska till det här avtalet och yrkar avslag på CETA. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation om det, reservation nr 1. Jag kommer inte, herr talman, att hinna gå in på all vår kritik mot . Mycket har föredömligt tagits upp av den föregående talaren från , , men jag skulle vilja säga några saker om de områden som jag tagit upp. Jag börjar med investerarskyddet, som man hittar utvecklat främst i kap. 8 i . Med ett investerarskydd ska man ge investerare, alltså bolag, garantier för att deras investeringar ska bära frukt. Annars kan man tycka att definitionen av en investering är att någon tar en viss risk för att få valuta för den. Men i det investerarskydd som skrivs in det här avtalet skriver man till exempel in att bolagen ska skyddas mot direkt eller indirekt expropriation. Jag tror att det är medvetet formulerat som direkt eller indirekt expropriation – det blir nämligen svårt att exakt definiera vad det är för något. Man säger också att bolagen ska ha en rättvis och skälig behandling. Det finns ett antal kriterier till för hur man bygger upp investerarskyddet. Egentligen är det inget nytt med investerarskydd i internationella handels- och investeraravtal. Det finns redan i en mängd andra avtal. Jag tycker kanske att det bästa och mest jämförbara exemplet är mellan , och , som slöts 1994. Efter kan vi se att har blivit världens troligen mest bolagsstämda land. Amerikanska bolag har tagit varenda chans de fått att stämma kanadensiska lagstiftare, och det gäller i synnerhet på miljöområdet och naturresursområdet. nämnde tidigare , som stämde när delstaten införde ett regionalt förbud mot frackning, det vill säga att spränga upp gas ur berggrunden. Det är en extremt miljöskadlig verksamhet. Som nämndes har också kanadensiska bolag stämt statsförvaltning; till exempel har bolaget stämt Obamaregeringens beslut att stoppa den stora pipelinen XL, som skulle gå genom . Vi ska också komma ihåg att kanadensiska bolag har lärt sig det här med investerarskydd. De har lärt sig väldigt väl hur investerartribunalerna fungerar, och de drar sig inte för att stämma europeiska länder ifall de kan göra det. Det gjorde till exempel det kanadensiska gruvbolaget : Man stämde för när det rumänska parlamentet sa nej till att skulle få öppna en stor guldgruva i västra . Jag tror att nu till och med har klassat området som naturskyddsområde. har stämts på motsvarande . motsvarar hälften av hela budget på hälsoområdet. Det kan man tänka lite på när säger sig inte ha råd att ta hand om sina fattiga människor och dessa människor i stället reser till andra länder för att tigga och utföra underbetalda arbeten. Statsrådet säger att vi med får ett helt annat upplägg och en helt annan form av investerarskydd. Jag skulle vilja fråga anhängarna av CETA vad som egentligen är den stora skillnaden med det nya investerarskyddet i det här avtalet. Man får en permanent domstol med 15 domare, men annars är det mesta faktiskt väldigt likt det nuvarande system vi kan se för investerarskydd i andra avtal. Det är ett system som ligger helt och hållet utanför det ordinarie rättssystemet, och man kan stämma på fluffiga och oklara grunder. Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det är också, med flera, bara bolag som kan stämma stater. Staterna kan inte omvänt stämma bolagen. Jag hörde dig när du talade om de fina skrivningar som finns om miljö och klimat i och i det partnerskapsavtal som är kopplat till detta, . Det är väldigt fina formuleringar, men vad har de för bärighet egentligen? Kan vi luta oss mot de formuleringarna och omvänt stämma bolag som vi anser uppför sig illa mot miljön med hänvisning till investerarskyddet? Nej, det går inte, utan det är bara bolag som kan stämma stater. från Socialdemokraterna och från säger att det här investerarskyddet inte går utöver det som finns i våra lagar . Jag skulle vilja vända lite grann på frågan. Vad är det som är fel på våra ordinarie domstolsväsen ? Är det inte så att EU, dess medlemsstater och är rättsstater med fungerande domstolsväsen dit man kan vända sig ifall man som bolag anser sig dåligt behandlad av staten?