prot · H50976 · 2018-02-28 00:00:00 — Även om konkurrensen är stenhård håller sig svenska stålföretag med svarta siffror kopplat till att man har specialiserat sig på så kallat högpresterande stål, vilket i sin tur kräver forskning och utveckling. I är vi vana vid ett positivt handelsnetto för varor. har det dock varit en trend med ett allt sämre netto, vilket slagit om till negativa siffror. Trenden är rak utan tillstymmelse till trendbrott, vilket är en högst oroande utveckling för vår industri och ekonomi. Vid det här laget borde det vara bekant att är angelägna om att stärka svensk industri så att vi kan garantera välfärden åt våra medborgare. Jag menar att här har tagit på sig ledartröjan och presenterar konkreta och verkningsfulla förslag. Något som inte heller är att förringa är att stål- och gruvnäringen som helhet står för tusentals arbetstillfällen – dessutom ofta på platser i där det är just industrin som håller liv i orterna. Detta gör branschen särskilt viktig ur perspektivet att människor ska kunna bo och verka i sina förfäders bygder om de så önskar. I detta betänkande har två reservationer. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 7, som handlar om att justera den svenska mineralersättningen. Vi menar att det är rimligt att en större del av värdet kommer samhället och medborgarna till del när till exempel utländska gruvbolag exploaterar svenska mineraler. Vi anser vidare att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen och att mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik, inte minst vad gäller att investera i viktig infrastruktur så att branschen kan utvecklas. I detta anförande instämde (SD). 99 (C): Jag yrkar bifall till reservation 2 och 12. Visste du att du under din livstid kommer att behöva mineraler och metaller? Även om inte alla vill erkänna det är nya gruvor och ökad tillgång till metaller och mineraler en förutsättning för det moderna samhället. Många vet att är ett betydande gruvland i och att mycket av vårt välstånd baseras på de och mineraler som vi utvinner här, vilket flera före mig har nämnt. Inte minst i mitt hemlän men också i och Bergslagen finns en gammal tradition av brytning av och mineraler. jobbar tusentals människor med att utvinna järnmalm, och det betyder mycket för dessa orter som oftast ligger på landsbygden där det kanske inte finns så många andra arbetstillfällen. En del frågar sig också varför vi måste öppna fler gruvor. Det är mycket diskussion om det . Räcker det inte med att återvinna den metall vi redan har? Låt oss komma ihåg att många människor i bland annat och reser sig ur fattigdom och blir medelklass, och de kanske eftersträvar den typ av liv som vi har. Vilka är vi att neka människor att ha samma möjligheter och förutsättningar som vi har? Vi tar ofta detta för givet. Vi använder våra mobiltelefoner, kör bil, åker tåg på räls som tillverkats av stål och åker över broar som förbinder öar, landskap och landsändar med varandra. En annan orsak till att det behövs mer metaller är den nya avancerade tekniken, för miljöändamål. Den kräver nya typer av metaller som inte använts tidigare i samma höga grad och som behöver tas fram i större omfattning, till exempel sällsynta jordartsmetaller, som det finns ganska gott om i . Vi är duktiga på metallåtervinning i vårt land, och 2013 invigdes exempelvis världens största återvinningsanläggning för elektronikskrot i . Många av oss här inne har besökt denna industri. Självfallet kan samhället bli ännu bättre när det gäller återvinning, men man ska komma ihåg att återvinning bara kan ersätta en del av det ökande behovet av metaller som behövs runt om i världen. Dessutom finns även en annan aspekt som är värd att lyftas fram i sammanhanget. Eftersom vi lever i en allt oroligare värld är det bra att och EU har egen tillgång till malm och mineraler och inte är alltför beroende av andra länder. En egen och ökad försörjningsgrad är viktig inte bara för att bibehålla vår levnadsstandard utan också för en konkurrenskraftig basindustri. Som jag nämnde tidigare bidrar gruv- och mineralnäringen inte bara till jobb och tillväxt på orter där det är ont om arbetstillfällen utan också till byggandet av det hållbara samhället. Med de metaller och mineraler som utvinns i kan vi bygga den teknik som behövs för förnybar energi, solceller, batterier, elbilar och mycket mer. Industrijättarna , och exporterar alla klimatsmart gruvinnovation till hela världen, och i deras utvecklingsarbete spelar de svenska gruvorna en avgörande roll som viktiga testbäddar. Vi kan med andra ord vara stolta över den svenska gruvnäringen. Ingen annanstans tar gruvnäringen så stort miljö- och klimatansvar som i . Jag tycker att det är viktigt att påpeka detta. Att metaller och mineraler utvinns med stor miljöhänsyn och att marken sedan återställs är av största vikt för att nå våra miljömål men också för att visa respekt för markägare och de människor som brukar marken, både för sin verksamhet och för rekreation. Trots att samsynen kring svenska miljökrav är stor blir handläggningstiderna för tillståndsprövningar allt längre. Företag och organisationer i branschen slår larm om omöjliga investeringsbeslut på grund av handläggningstiderna, vilket jag inte tror är okänt för någon här inne, om brist på effektivitet hos myndigheterna och om bristande förutsägbarhet när det gäller vad som krävs för en komplett ansökan. Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är ett stort problem, och ytterst kan detta påverka rättssäkerheten. Att dagens system med ineffektiva och utdragna handläggningstider påverkar en hel näring står klart. Exemplen är många. När tillståndsprocessen för Svappavaarafältet tog i stället för förväntade gick statliga miste om intäkter på . Detta är en helt orimlig situation för de företag som väntar på att få investera hundratals miljoner på vår svenska landsbygd. Det finns inget samband mellan långa handläggningstider och god kvalitet på miljöprövningar. För att bryta den negativa trenden med skenande handläggningstider och ineffektiva tillståndsprocesser och för att säkerställa rättssäkerheten är det viktigt att regeringen nu ser över möjligheten att skjuta till extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, för att korta handläggningstiderna. Sedan måste det till tydliga tidsgränser för myndigheter som hanterar just tillståndsärenden. Avslutningsvis vill jag bara säga några ord om transporter på järnväg. Eftersom vi är ett exportberoende land och även ett stort land geografiskt – bara mitt hemlän är lika stort som – behöver vi goda transportmöjligheter för gods, inte minst för gruv- och stålbranschen. Ofta görs prioriteringar efter persontrafikens behov, och min känsla är att godset kommer i andra hand. Investeringar för godsets räkning måste göras från norr till söder, för behoven är minst sagt stora. Personligen tycker jag att det är en aning provocerande att majoriteten av alla infrastruktursatsningar görs i och omkring de stora städerna. Det sker faktiskt på industrins bekostnad – en industri som ligger i glesare områden. Detta gör inte mer konkurrenskraftigt, snarare tvärtom. Jag ska ge er ett exempel. Ni känner säkert till att företaget planerar att bygga en stor batterifabrik i . Kombinationen av ett säkert och kontinuerligt flöde av förnybar energi och närheten till inhemsk gruv- och mineralverksamhet var förmodligen några av orsakerna till att företaget valde som värd för sin batterifabrik, som för övrigt är tänkt att bli en av de absolut största i . Fabriken, som ska tillverka litiumjonbatterier, förväntas ge mellan 2 000 och 2 500 nya arbetstillfällen i regionen. Även om det finns en hamn i närheten skulle det behövas en satsning på ny järnväg som effektivt kan frakta batterierna genom och ut i . Men fortfarande får vi höra att det finns för lite folk för att det ska löna sig att bygga en järnväg, det vill säga Norrbotniabanan mellan och . Jag kan bara beklaga att infrastrukturfrågorna inte diskuteras mer ur ett godsperspektiv. Utan snabba och effektiva transporter blir det svårt för ett land som , med sina långa avstånd, att konkurrera med resten av och världen. Tänk gärna på det när det är dags att besluta om infrastruktursatsningar nästa gång! 100 (V): Jag vill inleda med att kommentera det som lyfte upp på slutet när det gäller infrastruktur. Jag kan lugna med att jag håller med om hennes argument för Norrbotniabanan. De är i grunden bra, och driver därför att Norrbotniabanan ska byggas. Det är en viktig fråga även för oss. Det är otroligt viktigt att man stärker infrastrukturen till norra både för batterifabriken i och för gruvnäringen i stort. Jag hoppas att vi kan prioritera detta framför satsningar i storstadsområdena i . Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. En modernisering av det svenska samhället, där vi möter de miljö‑ och klimatutmaningar vi står inför, måste dock innebära att gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. har en gruvindustri med goda chanser att gå före i den utvecklingen, inte minst vad gäller ny teknik för energilagring. Många förnybara energikällor är beroende av yttre faktorer som väder och vind. Det innebär en viss osäkerhet vad gäller tillförsel och överföring. finns en rad olika tekniker för att lagra energi, men många befinner sig fortfarande på ett tidigt utvecklingsstadium. Det finns en potential i nya typer av batterier som kan ta till vara och lagra energi fram till dess att den behövs. Utvecklingen av nya lagringstekniker och behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. En ökad batterianvändning kommer att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta de fossila bränslen som används med hållbara alternativ. har en stark industri, med forskning och rika naturtillgångar som ger goda chanser att gå före i utvecklingen. Det ger också en god grund för en ekologiskt hållbar produktion över hela livscykeln – från brytning till återvinning. Utanför i har en fyndighet med världens mest högkvalitativa grafitmalm hittats – ett ämne som kommer att spela en stor roll för framtidens energilagring. Nya utvecklingsprojekt kan göra stor skillnad för de berörda lokalsamhällena, i synnerhet när fyndigheter som den i också leder till att batterier tillverkas i närområdet. För att möjliggöra en kommersiell användning krävs dock fortsatt utveckling. Där kan svensk industriforskning spela en viktig roll. Ett gott tecken är att det finns starka intressen från industrin och därtill långtgående planer på att bygga största batterifabrik utanför . Här kan en förändring av mineralavgiften i syfte att främja lokal vidareförädling ha avgörande betydelse för en större acceptans för brytningen. En framtida mineralersättning bör fungera degressivt i förhållande till vidareförädling. För företag som väljer att i högre grad förädla sina råvaror lokalt bör mineralersättningen vara lägre än annars. Regeringen bör därför utreda hur en degressiv mineralersättning, i syfte att främja den lokala vidareförädlingen, kan fungera. Man behöver också fundera på nivån på mineralavgiften . har en mineralavgift som är bland de lägsta i världen. Den behöver därför höjas. Gruvbrytningen innebär stor påverkan på miljön, och redan prospektering och provborrningar kan medföra negativa effekter på naturvärden och renskötsel. Därför är det av avgörande betydelse att möjligheten till påverkan från berörda kan stärkas och att skydd av unika natur-, turist- och renbetesområden tidigt värnas i exploateringsprocessen, från undersökningstillstånd till brytning. menar att det även för gruv- och prospekteringsbolag innebär ekonomiska fördelar att tidigt i processen få besked om att brytning inte kommer att godkännas inom ett område. Därför bör Bergsstaten inom SGU inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som klassas som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Klimatomställningen handlar inte bara om begränsningar för utsläpp utan även om att begränsa fossil utvinning både i och globalt. För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Bolag har sökt efter skiffergas på en rad platser i , bland annat på och i . I utförde undersökningar av alunskiffer 2009 och 2012. Skiffergas är en fossil gas som bildas och binds i berggrund som består av skiffer. Alunskifferområden finns även i , , och . Det globala kommersiella intresset för denna energikälla är stort. Utvinning av ännu mer fossil energi skulle motverka en nödvändig energiomställning och dessutom riskera att det blir stora negativa miljöeffekter. Ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi måste därför införas. I händelse av att inte inför ett nationellt förbud måste kommunernas självbestämmande värnas. En vetorätt mot utvinning av fossil energi bör därför införas. I vår ska regeringen, enligt den propositionslista som man har presenterat, lägga fram en proposition om förbud mot utvinning av uran. Det är en välkommen proposition, som vi från , tillsammans med , har krävt. Därför hoppas jag att propositionen kommer senast , så att kan införa ett förbud mot utvinning av uran . Jag yrkar bifall till reservation 8 om att utreda en degressiv mineralavgift. (forts. § 16) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats JuU12 Genomförande av oskuldspresumtionsdirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Förenklad delgivning) 2. res. (SD, -) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 13 KD, 1 - : 38 SD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU9 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. mot. 2017/18:3923 av m.fl. (MP) 3 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 73 M, 38 SD, 17 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 13 KD, 2 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 2 (Riktlinjerna m.m.) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 39 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 72 M, 20 MP, 19 C, 13 L, 13 KD, 1 - 1: 38 SD, 1 - Avstod: 16 V Frånvarande: 12 S, 11 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. SoU17 Vissa förslag om personlig assistans Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Tvåårsomprövningar) 2. res. 1 (SD, C, V, L, KD) 101 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 19 MP, 1 - 1: 38 SD, 1 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 3 (Likvärdiga behov inom LSS) 2. res. 2 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 38 SD, 20 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 2 - 2: 13 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 4 (Grundintentionen med LSS) 2. res. 3 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 38 SD, 20 MP, 19 C, 13 L, 13 KD, 2 - 3: 16 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 5 (Egenvård) 2. res. 4 (SD, C, L, KD) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 20 MP, 16 V, 1 - 4: 38 SD, 19 C, 13 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 6 (Tillsyn m.m.) 2. res. 5 (M) 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 M, 38 SD, 20 MP, 19 C, 15 V, 13 L, 13 KD, 2 - 5: 72 M, 1 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. AU6 Genomförande av direktivet om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension Kammaren biföll utskottets förslag. TU6 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Punkt 1 (organisation) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (V) 118 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Skånberg (KD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 38 SD, 20 MP, 2 - 1: 73 M, 19 C, 13 L, 13 KD Avstod: 16 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 2 (Fjärde järnvägspaketet) 2. res. 3 (M) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 38 SD, 20 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 12 KD, 2 - 3: 73 M, 1 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (KD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (signalsystem) 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (C, L) 39 för res. 33 för res. Kammaren biträdde res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 20 MP, 16 V, 13 KD, 1 - 8: 38 SD, 1 - Avstod: 19 C, 13 L Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 9 (Vissa skyddsfrågor) 2. res. 12 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 19 MP, 19 C, 16 V, 13 L, 13 KD, 1 - 12: 38 SD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 5 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 10 (Obehöriga på spåren) 2. res. 13 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 38 SD, 18 MP, 19 C, 15 V, 13 L, 2 - 13: 13 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 6 MP, 3 C, 6 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 13 (Kollektivtrafik på vatten) 2. res. 19 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 73 M, 38 SD, 20 MP, 19 C, 16 V, 2 - 19: 13 KD Avstod: 13 L Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Handläggningstider för nätkoncessioner) 2. res. 1 (M, C, V, L, KD) 133 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 38 SD, 20 MP, 1 V, 2 - 1: 73 M, 19 C, 15 V, 13 L, 13 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Dialog och samråd) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 38 SD, 20 MP, 16 V, 2 - 2: 73 M, 19 C, 13 L, 13 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 6 L, 3 KD, 4 - Punkt 3 (Övrigt om elmarknaden) 2. res. 3 (M) 3. res. 4 (SD) 4. res. 5 (C) 5. res. 6 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 39 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 73 för res. 39 för res. Kammaren biträdde res. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 20 MP, 13 L, 1 - 3: 73 M Avstod: 38 SD, 19 C, 16 V, 13 KD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 7 SD, 4 MP, 3 C, 5 V,6 L, 3 KD, 4 - § 16 (forts. från § 13) Mineralpolitik (forts. NU10) 101 (KD): går verkligen i gruvornas tecken. Jag började veckan uppe i och besökte Aitik. Det var en fantastisk upplevelse. Det finns väl några som undrar varför man åker dit mitt när det är så otroligt mycket snö som det är , men bara det var en upplevelse: att komma ned i dagbrottsgruvan och se de fantastiska skiftningarna i färgerna i isen och snön som fanns där. var jag värd för ett seminarium om miljöbedömning av gruvor som jag fick springa ifrån för att komma till debatten. När det gäller att hitta vägar för att tillgodose behovet av metaller och mineraler för att kunna använda modern teknik är en springande punkt att det också har ett pris i och med att vi är beroende av gruvnäringen alltjämt. Vi ska komma ihåg att är en av de viktigaste gruvnationerna i . Vi är den största producenten av järnmalm med av produktionen, och vi är en av de största producenterna av koppar. Till exempel Aitik producerar av den totala produktionen. När det gäller bly, silver och zink står för mellan av produktionen i . Som vi vet bryts de största volymerna i norra och Bergslagen. har också goda förutsättningar att växa som gruvnation. När det gäller råvaror för olika industrier och framställning av elektroniska produkter är det viktigt att vi kan använda och få mineraler och metaller från vårt eget land. Det fungerar kanske inte att bli självförsörjande, men våra mineralfyndigheter är viktiga, också ur ett europeiskt perspektiv. Vi har bra geologiska förutsättningar, och inte minst stor kunskap och erfarenheter av gruvbrytning sedan generationer tillbaka. Vi ska också påminna oss om vilken stor industri gruvnäringen är när det gäller att skapa arbetstillfällen och att bidra till sysselsättning, samhällsutveckling och stora intäkter från export och skatter. Svensk gruvnäring, inklusive prospektörer, gruvbolag, maskinleverantörer och serviceföretag, bidrog med till bnp. Branschen sysselsätter ungefär 13 000 anställda, men bidrar med allt runt omkring till mellan 35 000 och 40 000 indirekta arbetstillfällen. Och en investeringstakt på 10 miljarder är svår att hitta i någon annan bransch. Det skulle kunna bli ännu mer om tillståndsprocesserna kunde snabbas på. har och ska ha en krävande och bra miljölagstiftning som noga prövar ansökningar om nya verksamheter på det här området. Men vittnar många om att det krävs mycket innan det ens konstaterats att det finns något att hämta. Intressenter tvekar därför att ens starta en process för att få undersökningstillstånd. Att göra en arbetsplan för det kommande prospekteringsarbetet, att få den godkänd och att påbörja prospekteringen, som är det första steget på vägen till en eventuell gruvbrytning, kan ta . I den tidigare debatten, om elmarknaden, talade vi om koncessionsprövningar och så vidare. Här har vi ännu ett område där det handlar om att få tillstånd och där det dröjer så enormt att de som eventuellt kan tänka sig att investera i kanske hellre gör det någon annanstans. Jag tillhör dem som gärna ser att fler kan få arbete i det här landet, inte minst på de orter som i andra fall kanske inte skulle locka de stora investerarna. Gruvan är nämligen där den är. Fyndigheterna är där de är. De flyttar inte på sig. Och de finns ofta ute i små kommuner. Vi ska tänka på att det skapas arbetstillfällen där. Det skapas också ett samhälle där det finns behov av arbeten av såväl högteknologisk som praktisk karaktär. Närings- och innovationsministern har utlovat att tidsutdräkten för tillståndsprocesserna ska kortas genom att en utredning ska se över processerna. Enligt departementet ligger det här i nyindustrialiseringsstrategin. Och nog har den legat till sig alltid. Strategin togs nämligen av regeringen . Och senast på branschorganisationen lovade detta igen. Det finns något som sällan nämns. är inte vår vän från , som var i talarstolen före voteringen, här, men han är den ende som, i alla fall med ett enda ord, har nämnt rennäringen. Det är en springande punkt i tillståndsprocesserna. Rennäringen finns också där den är. Det är ingenting som går att flytta på hur som helst. Och det måste finnas en ständig dialog med och så vidare. Det är konstigt att vi inte ser den näringen när vi behandlar frågan här i . Jag har fått med mig detta från seminariet som jag var på före debatten.