prot · H60933 · 2018-12-19 00:00:00 — Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp, som vi i denna riksdag har beslutat ska minska till 2030. Det krävs handlingskraftiga reformer för att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det har hänt positiva saker runt om i landet, inte minst tack vare regeringens införande av stadsmiljöavtalen och Klimatklivet, som innebär en storsatsning på kollektivtrafik, cykel och laddstolpar. Förra gången vi hade ett klimatinvesteringsprogram, alltså innan den borgerliga regeringen tog över 2006 och lade ned det, investerade vi i i laddinfrastruktur. Det fortsatte vi sedan med, och det blev den längsta väg som hade laddinfrastruktur. Den heter och går mellan och . Det är verkligen smart politik att stödja kommunernas initiativ. För att ställa om har regeringen lyssnat och gjort stora strukturella satsningar som riktar sig både mot industrin och mot transportsektorn. Bränslebytet är ett viktigt styrmedel som handlar om att successivt byta ut bensin och diesel i tanken mot hållbara bränslen, exempelvis biodrivmedel. Jag kan även peka på testet med elväg i eller Autopiloten i , med helautomatiserade och elektrifierade minibussar i allmän trafik. Vi ser flaggskeppet , som trafikerar , och och drivs av både LNG och vindkraft. I har man precis invigt världens första batteridrivna färjelinje i internationell trafik. Vi har också fattat ett stort, härligt och viktigt beslut, nämligen att infrastrukturplanen –2029 innehåller mer än den borgerliga regeringen mäktade med. Det är klart – det krävdes faktiskt en hel del. Vi har gått från att ta över det underskott på 60 miljarder som den borgerliga regeringen lämnat efter sig efter att man lånat pengar till skattesänkningar till att nu ha utrymme för att göra såväl reformer som infrastruktursatsningar. Men med en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering har fram till precis nu – för och budget, med stöd av , har ju ännu inte börjat verka – ordning och reda på statens finanser. Vi har den lägsta statsskulden . Vi har haft den högsta sysselsättningen i EU. Vi har haft en hög takt i bostadsbyggandet, en ökande export och ett skolresultat som äntligen vänt uppåt. Det är 100 000 fler som är anställda i välfärden och 300 000 fler som går till jobbet. Det finns nu ett stort överskott att investera i reformer för att bygga hela starkare. För oss socialdemokrater är utgångspunkten att det vi gör ska vi göra för att knyta ihop landet från till genom att bygga Norrbotniabanan och bygga fler spår mellan flackar på . Vi vill göra satsningar som stärker vår konkurrensförmåga med tydliga näringspolitiska prioriteringar, men framför allt vill vi att vi ska klara den utmaning som vi signerat genom . Döm om min förvåning när och tillsammans med röstade igenom en budget som tydligt visar att man har lägre ambitioner på infrastrukturområdet än övergångsregeringens administrativt korrekta budget som inte får innehålla reformer. Man väljer att prioritera bort pengar till gratis kollektivtrafik för unga. Det har varit en väldigt uppskattad reform. När de gula västarna i sätter fingret på att klimatpolitiken måste upplevas som rättvis av alla grupper, då väljer och tillsammans med att dra in på just den reform som både gynnar låginkomsttagare och styr mot ett mer klimatsmart resande. Återigen går och tillsammans med skattesänkningar före det som bygger ett starkt, hållbart och framtidsinriktat där vi håller ihop. När man nu har lagt nya reformer för en massa miljarder finns det inget att återfinna i trafikutskottets betänkande. Man prioriterar att till och med sänka anslaget till utgiftsområde 22 med totalt 489 miljoner. Låt det sjunka in! Jag vill passa på att önska fru talmannen och övriga ledamöter i trafikutskottet en riktigt god jul. I detta anförande instämde , , och (alla S). 168 (C) replik: Tack för anförandet, ! Det var lite av ett testamente över det, tycker jag, med allt förträffligt som har hänt. Först , sedan avlöst av , beredde och tog fram en infrastrukturproposition som vi fattade beslut om här i . Det blev direktiv från regeringen. Propositionen remissbehandlades och beslutades av regeringen . Liksom motsvarande beslut två gånger tidigare fattade av alliansregeringen ökade omslutningen med drygt 100 miljarder, så det var inget exklusivt för den här planen, vill jag säga, fru talman. Dock är en effekt som påpekats av självaste av det nationella beslut som fastställdes av regeringen – är ju expertmyndigheten – att det kommer att bli utomordentligt svårt att vidmakthålla standarden på vägar av klass 5 och 6. Vägar av klass 5 och 6 är den mest finmaskiga och lågtrafikerade delen av det statliga vägnätet. Sådana finns det väldigt många av i Sätherbergs valkrets , kan jag tala om för fru talmannen. Då blir min fråga till : På vilket sätt mötte övergångsregeringen de krav som framställts av vägupproret med flera liknande rörelser, apropå gula västar? På vilket sätt möttes de mycket berättigade kraven från och andra delar av landet på en bättre vägstandard för att upprätthålla vardagen i ledamotens hemlän? 169 (S) replik: Tack för frågan, , en mycket viktig fråga! Jag bor verkligen vid vägnäten 5 och 6. Jag bor där potthålen är stora och där underhåll behövs mer . Du frågar hur vi socialdemokrater mötte detta. Vi gick faktiskt till val på att satsa 500 miljoner mer på landsbygdens vägar , om vi hade kunnat göra det – en övergångsregering kan ju inte lägga fram reformer – fram tills infrastrukturplanens period är slut. Vi mötte verkligen upp detta som socialdemokrater, . Ett intresse som jag tror att du och jag verkligen delar är landsbygdens vägar, framkomligheten och att ska hålla ihop. 170 (C) replik: Men, , jag känner till potthålen både i och i . I sticker ju till och med stubbar upp ur vägen. Ni gick till val på extra. sedan, , berömde ni er för den enorma satsningen omslutande i den senaste nationella planen. När ni hade den reala möjligheten, inte i en budget, att fatta ett beslut kring en nationell transportplan blev det inte mer utan mindre pengar till det finmaskiga vägnätet med stora problem, uppmärksammade av . Varför gjorde ni ingenting när ni satt på medan ni nu lovar att göra någonting med låtsaspengar, ? Svara på frågan! 171 (S) replik: Tack, , igen! Varför gjorde vi ingenting? Jag tror att både du och jag vet att det finns en stor underhållsskuld i totalt. Den har funnits väldigt . Jag tänker inte skylla på en borgerlig regering. Jag tycker att vi alla i den här kammaren får ta på oss den skulden. Vi vet också att järnvägsunderhållet behöver uppgraderas rejält, och det är en stor satsning. Vi lade till de 500 miljonerna till landsbygdens vägar därför att vi ser det som oerhört viktigt att hela infrastrukturen ska fungera. Jag tror att både du och jag och alla andra här skulle önska att det fanns mer pengar till infrastruktur än vad vi ser i infrastrukturplanen. 172 (M) replik: Tack, , för anförandet! Jag måste dock säga att jag häpnar lite när jag hör detta brandtal för att värna svensk landsbygd. När man tittar lite närmare på den politik som den rödgröna regeringen har fört på transportområdet de gångna fyra åren kan man ganska snabbt konstatera att kraftigt höjda bränsleskatter och en nationell flygskatt snarare är saker som har försvårat för människor och företag på svensk landsbygd. Alliansregeringen lämnade efter sig en påbörjad utredning om tyngre lastbilar som skulle kunna effektivisera för skogsnäringen och för andra transporter runt om i . Det tog väldigt innan den rödgröna regeringen gick vidare med utredningen, som föreslog saker som också hade kunnat underlätta för företag på landsbygden och till exempel skogsnäringen som är så viktig för att få fram fler biobränslen. Hur, undrar jag, fru talman, kan man påstå att den rödgröna regeringen har fört en landsbygdsvänlig politik? I stället för att införa smarta styrmedel för till exempel flyget med krav på inblandning av biobränsle har man valt att rakt av lägga en allmän straffskatt på den som väljer att flyga – utan klimatstyrning i åtgärderna. Jag undrar genuint hur man kan påstå att detta är en landsbygdsvänlig politik. 173 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag satt ju i den parlamentariska landsbygdskommittén. Socialdemokraterna var det enda parti som hade någon ledamot som bodde norr om , och det var jag. Där kom vi enigt fram till många saker, som servicekontor som byggs ut, som att sluta med storstadsfixeringen och flytta ut både myndigheter och statliga jobb från – det är väl i alla fall 2 000 som är utflyttade . Vidare enades vi om extrapengar till kollektivtrafik på landsbygd, extrapengar som hela den här mandatperioden har gått till landsbygdens vägar och järnväg på landsbygden och till glesbygdshandeln så att man kan ha kvar sin handel i glesbygd. Jag vet inte var var under förra mandatperioden, men är det något som har börjat vända är det landsbygdspolitiken. I den parlamentariska landsbygdskommittén var vi helt eniga om att reseavdraget behövde ändras för att bli mer träffsäkert för dem som har de avstånd vi har på landsbygden. Men dagen efter sa gruppledaren för att det inte gick eftersom ändringen skulle innebära att bara avståndet betydde något och inte tiden, trots att vi vet att reseavdraget på grund av sin utformning till största del hamnar i . Min fråga till är därför: Ska vi fortsätta att ha ett reseavdragssystem som inte gynnar klimatresande och som straffar oss som bor på landsbygden? 174 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Jag tror att det finns all anledning att se över reseavdraget, men då ska det givetvis göras på ett sådant sätt att vi fortfarande säkerställer att det finns rimliga möjligheter för människor med långa avstånd och långa restider att ta sig till och från arbetet. Men en första sak vad gäller just reseavdraget är att uppskattar att det även med det nuvarande systemet fuskas för . Vårt första besked i denna fråga är att säkerställa att de som är berättigade till avdraget ska få avdraget och att det inte ska gå att fuska. Jag är ändå lite nyfiken, . Gör kraftigt höjda bensin- och dieselskatter som ökar mer än inflationen det enklare eller svårare för människor att bo på svensk landsbygd? 175 (S) replik: På landsbygden älskar vi bilen men inte bensinen. Därför är det viktigt att reseavdraget utformas mer för oss som bor på landsbygden och som har stora avstånd och måste köra långt och inte för dem som vill köra en kort sträcka i för att minska tiden. Det är skillnaden, och därför är utredningen om reseavdraget, som jag hoppas att vi ska besluta om i kammaren när den är klar, väldigt viktig för oss på landsbygden. 176 (KD) replik: Även jag blev lite förvånad när jag lyssnade på redogörelse av läget i riket. Jag växte själv upp nära landsbygden. är ingen stor kommun, och i de flesta kommuner runt oss är alla beroende av fordon. av dem som kommer till åker bil. Och att beskriva riket som nära nog himmelriket, får jag väl säga som kristdemokrat, blir lite jobbigt med tanke på bränsleskatter och annat. Jag blir också förvånad över den allmänpolitiska ekonomidebatten. 350 miljoner i busskort är pengar. 100 miljoner i kulturpengar är också pengar. Men varför nämner ni inte de 100 miljoner i fritidspeng vi tillför, eller de 3,5 miljarder vi ger i fria pengar till kommunerna? Jag är gammal kommunpolitiker, och är det något vi tycker illa om så är det pekade pengar. får kommunerna 3,5 miljarder i fria pengar, och då kan de möta de behov de känner för att möta. Vad gäller vårt budgetområde är det korrekt. Vi pekar inte med en massa pengar här, och det beror på att de trillar in på andra ställen. Forskning får 300 miljoner, och laddstolpar, att utveckla och sätta ut teknikneutralt, får 250 miljoner. När det gäller bränslet – en debatt som vi säkert kommer att ha igen, och jag kommer att tala om det i mitt anförande – lägger vi 100 miljoner på forskning så att man lättare kan använda miljövänligt bränsle. Vi gör alltså även på detta område. Jag är dock framför allt förvånad över den rosenröda beskrivningen av verkligheten. Jag är inte säker på att alla väljare som står i kö i sjukvården delar den uppfattningen. 177 (S) replik: Det finns givetvis stora utmaningar, och sjukvården är en sådan. Men man får inte sjukvård för att man inför ett jobbskatteavdrag på eller höjer brytpunkten med . Det är inte det som kommer att fixa sjukvården. Vad gäller gratis kollektivtrafik tänker jag berätta för att jag 2010 skrev en motion till fullmäktige i Åre kommun, och infördes gratis årskort för barn mellan . Varför gjordes det? Jo, inte för att man skulle ge vissa en liten fritidspeng utan för att lära alla att resa kollektivt och klimatsmart. Ett resultat var att föräldrarna började åka med barnen i stället för att ta bilen. var det en stor frihetsreform. Barnen kunde helt plötsligt åka runt i kommunen och gå på hockeyskola och ridskola och åka skidor, som vi alla älskar, eller göra annat. Det var alltså en frihetsreform men givetvis också en omställningsreform, för vi insåg att vi inte kan ha alla dessa bilar på vägen utan att vi i stället måste ordna med kollektivtrafik. Statens bidrag var på 350 miljoner, och ni gör skattesänkningar på 20 000 miljoner. Varför prioriterar ni en sådan reform helt annorlunda än ett enigt kommunfullmäktige i Åre gjorde? 178 (KD) replik: Jag måste erkänna att jag blir lite förvånad över Åre. Menar verkligen att alla i Åre kunde använda sig av kollektivtrafik? Det är ju jättefint att göra reformer som gynnar dem som bor där kollektivtrafiken går. Men vi kristdemokrater tycker att man ska bedriva en politik som gör att alla kan använda sig av reformerna. Du skojar lite föraktfullt om fritidspengen, men jag vet ungdomar i min hemkommun som knappt har råd att köpa tennisskor. Att ha ett fritidskort så att de kan vara med på fotbolls‑ eller hockeyträningen är minst lika viktigt som att kunna åka buss. Jag är helt övertygad om att när kommunpolitiker nu får 3,5 miljarder kommer de att göra avvägningar utifrån hur deras kommuner ser ut. Jag är inte helt säker på att just Åremodellen skulle funka i , men jag vet att fritt kapital som kommunen och medborgarna kan använda tillsammans ger frihet. Därför ska vi sänka skatten för människor så att de kan göra det de vill och ge mer pengar till kommunerna så att de kan stötta på bästa sätt. 179 (S) replik: Jag menade inte att vara hånfull, utan jag menade att en satsning på gratis kollektivtrafik till alla unga styr mot ett annat beteende. Det är både klimatsmart och rättvist. sa att 290 kommuner får 3,5 miljarder. Vi har inte sett hela budgeten , men om jag förstår rätt dras pengar av för andra specialdestinerade statsbidrag. Jag undrar därför hur mycket extraresurser 290 kommuner egentligen får med den budget som och med stöd av har röstat igenom i riksdag. 180 (SD): Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan riktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22 och hänvisar till vårt särskilda yttrande. har satsat stort på infrastrukturen. Tyvärr vann inte vår budget i omröstningen. Jag vill ändå passa på att prata lite om de satsningar vi sverigedemokrater hade genomfört om vår budget hade vunnit i kammaren. Det finns frågor som man ställs inför : Var är jag? Vart ska jag? Hur tar jag mig dit? Att ta sig dit man vill och komma ska bara fungera. har dessa frågor blivit alltmer aktuella för medborgarna. har det talats så mycket om infrastruktur som . Folk litar inte på att de kommer fram . Tyvärr är det så att transporter blir försenade och anslutningar inte fungerar, vilket ställer till det oerhört mycket. Det är viktigt att man tänker på helheten när man pratar om infrastruktur. Med helhet menar jag både gods- och persontrafik och hur man fraktar något från punkt A till punkt Ö. Tyvärr finns det en del som ser i stuprör och koncentrerar sig på ett trafikslag. Då missar man helheten i infrastrukturen. En resa kan starta med att man går till bussen som tar en till tåget, flyget eller kanske ett kryssningsfartyg. Väl framme blir det troligen så att ytterligare en buss, taxi, tunnelbana eller någonting annat tar en fram till slutmålet. Hela kedjan måste fungera. Likadant är det med en godstransport, som ofta startar vid en fabrik. Godset lastas upp på en lastbil eller ett tåg, körs ut till en hamn, fraktas på ett fartyg till ytterligare en hamn och lastas sedan kanske upp på ett tåg eller en lastbil för att köras till fabrik eller butik. Jag tänkte rikta in mig djupare på sjöfarten. Med det blir infrastrukturen mer komplett. Mina kollegor kommer att tala om vägtrafik, järnväg och flyg . en djupdykning i sjöfarten, som har haft det tungt ! Det är nu dags att ge sjöfarten lite flyt. har satsat stort på sjöfarten för att göra den konkurrenskraftig. Genom att stärka sjöfarten och infrastrukturen runt sjöfarten skapas större möjligheter till att gods kan flyttas från de hårt trafikerade vägarna och den hårt belastade järnvägen. Det som är slående är att vi inte använder oss av de inre vattenvägarna för att frakta gods. Utmed kusterna har vi 50 hamnar, och de flesta bor nära vattnet. Varför använder vi oss inte av dem? Vattnet finns – inga konstigheter! Hamnarna finns – inga konstigheter där heller! Vad är det då som gör att vi inte fraktar mer gods på vattnet? Det är bra för miljön, det korkar inte igen vägarna och man kan lasta enorma mängder gods på varje fartyg. För mig är det faktiskt en gåta att inte mer gods fraktas genom sjöfart. Sjöfarten är inte bara större fartyg som seglar över oceanerna eller de härliga kryssningsfartyg som trafikerar våra närliggande grannländer. Vi kan bli så mycket bättre på att använda sjöfarten, och det är vad kämpar för. gavs möjligheten att bedriva trafik på de inre vattenvägarna, trafik som kan avlasta vägtrafiken med ungefär 50 000 lastbilar på sträckan mellan och . Vad har hänt ? I stort sett inget alls. Vad beror det på? Är det en ovilja från regeringen? Jag vill inte tro det, med tanke på de vinster vi får med ökad trafik till sjöss. Det vi vet är att avgifterna är på tok för höga. De inre vattenvägarna borde det inte finnas avgifter på över huvud taget. Då skulle man få igång denna trafik. Att få igång kusttrafik med gods är en annan möjlighet som också hålls tillbaka av avgifter. Med tanke på det långa kustband har finns enorma möjligheter att frakta gods till sjöss. Problemet är att har en avgiftsmodell som slår hårt mot sjöfarten. För att spara pengar bygger rederierna större fartyg, vilket genererar färre anlöp till svenska hamnar. Detta ger i sin tur mindre inkomster till genom farledsavgifter. För att få ekonomin i balans höjs dessa avgifter, och de små rederierna har svårt att bedriva sjöfart. Tyvärr blir det en negativ spiral där det sista fartyget tar hela kostnaden. satsar 1 miljard på att minska och ta bort farledsavgifterna. Vi vill sy om kostym. ambition är att ska bli anslagsfinansierat i stället för att som vara ett affärsverk. Vi vill även påtala vikten av att påskynda arbetet med att bygga nya slussar som möjliggör trafik på mellan och . I samband med detta vill vi även jordskredssäkra älven med de massor man spränger för att spara kostnader, i stället för att göra detta till två olika projekt. Med hjälp av digitalisering finns även möjligheter att se över hur man kan effektivisera lotsverksamheten och se om det går att använda sig av fjärrlotsar på vissa sträckor i stället för fysiska lotsar, som i alla väder kör ut till fartygen och tar sig upp på bryggan för att säkert föra fartygen till hamn. satsar 50 miljoner på att utöka möjligheten för fler fartyg att ingå i tonnageskattesystemet. Vi satsar även 250 miljoner på att hjälpa till att finansiera farledsfördjupningar för att kunna ta emot de större fartyg som byggs. hamn och hamn är två projekt där det verkligen behöver muddras för att klara av att ta mer gods. har även en satsning på att ISPS-säkra dryports, det vill säga terminaler som inte ligger kustnära utan som kan agera som hamnar inne i landet. Där kan gods förtullas och vara skeppningsklart som om det vore ute i hamnen. Vi ser även vikten av att förbättra de kommunala vägarna, som bland annat leder till och från hamnar, för att få bättre flöde i logistikkedjan. Genom dessa satsningar som vi gör på sjöfarten blir logistikkedjan mer komplett. Detta kommer att generera fler svenskflaggade fartyg, vilket leder till nya arbetstillfällen och minskad miljöpåverkan. Det finns bara vinnare på att man stärker svensk sjöfart. 181 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag tycker om att du pratar mycket om sjöfart och brinner för den frågan. Men när man läser budgetmotion, och kanske ännu mer när man läser ert särskilda yttrande, där det står om mer resurser till torrhamnar, alkobommar, en marknadspott för sjöfarten och farledsfördjupning, förstår man att det liksom bara är hittepå. röstade du nämligen här i igenom en reservation som och hade skrivit. Där är anslagsökningen till vårt område 500 miljoner mindre än i budgeten från den övergångsregering som inte ens får lägga reformer i sin budget. Det är en skillnad på 3 miljarder mot budgetmotion, där det står att det görs en satsning på 2 ½ miljard. Du har röstat igenom en budget där man i stället sänker anslaget. Behövs inte dessa satsningar? Finns det inget behov? Var det viktigare att rösta igenom dessa skattesänkningar – mest till dem som tjänar mest – än att tillgodose behoven i infrastrukturen? 182 (SD) replik: Det stämmer att våra budgetar skiljer sig när det gäller utgiftsområde 22. Vi sverigedemokrater lade fram en egen budget som var 2 ½ miljard högre än regeringens framlagda budget. Vi hade en ambition, en dröm, en önskan om att vår budget skulle vinna gehör i kammaren. När vår budget föll hade vi ett val. Det var att släppa igenom övergångsregeringens budget eller rösta på M-KD:s. Vi jämförde dessa två budgetar i sin helhet, och då föll valet på M-KD:s budgetförslag. Tittar man på budgeten som helhet vet vi att det satsas på rättsväsendet och försvaret. Migrationspolitiken ligger närmare vår. Det satsas på hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det ligger i paritet med att ta bort flygskatten, precis som är vår ambition. Vi kände oss mycket mer nöjda med den budget M-KD hade. 183 (S) replik: Tack, , för svaret! Då är ni alltså mycket nöjdare med att det blir 3 miljarder mindre i infrastruktur än vad ni själva hade önskat. Jag vet att partiledare tydligt har deklarerat att om inte ni allihop ges inflytande över politiken kommer ni inte att rösta fram en statsminister. Det vet och . Är det uppfattning att ni haft inflytande över den budget som ni röstat igenom som sänker era ambitioner med ? 184 (SD) replik: När det gäller budgeterna, , kände vi att de mer låg i vår linje än vad övergångsregeringens budget gjorde. Ja, den är inte på alla plan likadan. Jag hade gärna sett en mycket högre ambition när det gäller utgiftsområde 22. Det kan jag tillstå. Tittar man på helheten och hur utvecklingen har gått under Socialdemokraternas styre kan man se att det dödliga våldet har ökat , personrånen har ökat , brott mot vapenlagen har ökat och sexualbrotten har ökat . Det har varit 44 skjutningar med dödlig utgång. Det har varit hela 100 handgranatsexplosioner . Det vill vi inte ha. 185 (V) replik: Priset man betalar om man aktivt röstar för ett förslag är att man står bakom det förslaget. Det är någonting som och uppenbarligen inte vill låtsas om. Jag lyssnade väldigt noga på anförande. berättade om de stora satsningar på bland annat sjöfarten och andra områden som partiet vill göra. Men problemet är, precis som anfördes av , att de satsningarna inte finns. har aktivt valt att lägga dem åt sidan för att aktivt stödja och budgetreservation. Därför finns det inga satsningar på sänkta farledsavgifter, som pratar om. Det finns inga till farledsfördjupningar. Det finns inga extra stöd till kommunala vägar. Det finns inga extra stöd till alkobommar.