prot · H509134 · 2018-06-18 00:00:00 — Tiden när seriösa och miljömedvetna svenska företag ska tvingas konkurrera på skeva villkor med oseriösa utländska företag är snart över. Jag är stolt över att tillhöra den nationalistiska folkrörelse som slåss för demokrati och frihet och som slåss mot antidemokratiska, liberala och socialistiska krafter. Jag är glad att tillhöra Alternativ för , som med omedelbar verkan vill sluta betala EU:s medlemsavgift med hänvisning till de brutna avtal som flera länder i EU har gjort sig skyldiga till. Jag är glad att leva i som markerar slutet på globalismen och början på en era där folket återigen får makten, där det mångkulturella samhället avvecklas och där alla de bidragsinvandrare ni har importerat kommer att skickas hem. Alternativ för kommer att kräva att slutar betala EU-avgiften på närmare 40 miljarder om vi får inflytande efter valet. Alternativ för kommer att kräva att vi lämnar EU om vi får inflytande efter valet. Det är dags för svenskarna att ta tillbaka rätten att forma sitt eget öde. åt svenskarna, svenskarna åt ! 88 (-): Jag yrkar bifall till motion 4041. Samarbete mellan nationer är nödvändigt. Den nation som inte är beredd till samarbete är dömd till att släpa efter ekonomiskt och kulturellt. Det är troligen därför som man aldrig hör någon tala sig varm för isolation. Alla vi här inne är ense om detta. Men ändå behövs det en debatt, och debatten är viktig. Vi minns alla Socialdemokraternas helomvändning i EU-frågan och folkomröstningen om medlemskap i . Vi minns hur anhängarna gjorde gällande att EU bara rörde sig om ett samarbete. Tiden före folkomröstningen var jag lokal centerpartist i . Jag läste tidningen och letade i öppna EU-källor för att se vad det egentligen handlade om, och det var redan då tydligt att EU hade överstatliga tendenser och därmed inte bara var ett samarbete. Bland EU-anhängarna fanns säkert både de som inte förstod hur EU skulle utvecklas och de som förstod men som gillade utvecklingen med en överstat som sakta utvecklades bakom kulissen av att bara vara ett samarbete. Verksamheten i Euro-peiska unionen Det är känt för alla och envar hur EU har utvecklats i realiteten . Jag tillhör Alternativ för och kan konstatera att formerna för en ny monsterstat har börjat bli allt tydligare och att beslutanderätten sakta, steg för steg, har flyttats från huvudstäderna till . har utvecklats till ett maktcenter frigjort från medlemsländerna. Brysselbyråkratin har en egen röst och ser ned på medlemsländerna. Subsidiaritetsprincipen skänker inget självbestämmande utan visar endast på befälsordningen. står över medlemsländernas grundlagar. Det handlar inte bara om en EU-nationalsång, en och en gemensam yttre gräns utan inre gränser, utan det handlar också om tankar om kommande beskattningsrätt och en EU-krigsmakt. EU är en stat i vardande, och det är en utveckling av ondo. styrka är mångfasetteringen, inte likriktningen. Jag brukar jämföra med konkurrenslagstiftningen. Vi vill inte ha monopolbildningar i det fria näringslivet, och därför har vi konkurrenslagstiftning. Ett liknande förhållande gäller nationernas . Låter vi byråkraterna hållas kommer de att stöpa makten i sin egen form. nationer kan endast bevaras för framtiden om vi kämpar för det och slår vakt om de nödvändiga instituten. Min dröm är att alla européer tillsammans skulle slå vakt om nationernas . Steg för steg, sakta och bit för bit utvecklas monsterstaten. Men vi ser också en annan utveckling. Vi ser att EU-kolossen vacklar. Brexit är ett exempel. Britterna har folkomröstat för att lämna EU. EU glupar över för mycket. Utvecklingen med det östliga partnerskapet och det södra grannskapet gör inte EU bredare och stabilare, utan tvärtom initierar det EU:s undergång. På denna punkt minns jag att mitt första parti, , gjorde en logisk kullerbytta. , som på papperet slogs för lokalt självbestämmande, ursäktade sig med att det är positivt att EU växer med fler medlemsländer. Men ju fler medlemsländer, desto mer likriktning blir det i själva verket. Konkurrensen mellan länder är det enda som kan hålla liv i demokratin. Demokratin är överlägsen som styrelsemetod men hotas alltid av centralmaktens förmåga att dominera. Låt oss göra som britterna och lämna EU. Låt oss finnas på samma villkor som och . Jag kommer att lyfta fram två allvarliga aspekter av EU:s aktuella utveckling: planerna på EU:s gemensamma försvar och EDF, . Efter det att ordförande, , kommit med visioner om EU:s framtida säkerhet har lagt ett konkret förslag till att militarisera EU. Det gäller såväl i operativ mening genom ett EU-försvar som en strategi för att ta kontroll över medlemsstaternas försvarsindustrier. Naturligtvis motsätter sig Alternativ för en militarisering av EU. Det säkerhetspolitiska alternativ vi har och lever med är bättre än EU-alternativet. och Nato balanserar stormakterna och . är inte med i Nato men har en egen roll. Vi bygger en tröskeleffekt som vi bidrar till avspänning i . söker regionala samarbeten, främst med . Verksamheten i Euro-peiska unionen EU parlamentet röstade för ett gemensamt EU-försvar med siffrorna 369 mot 255. Ledamöterna från de svenska allianspartierna röstade då för ett gemensamt EU-försvar. Dessbättre äger inte frågan. Men det visar en oroväckande tendens. Allianspartierna i vill inte kännas vid hur de egna EU-parlamentsledamöterna har röstat. EU:s övertagande av makt är allt som oftast dolt i dimridåer. Det sägs nu att EU:s försvarsfunktioner inte kommer att vara duplicerande mot befintliga strukturer. Naturligtvis är detta nonsens. Lika alarmerande som planerna på EU:s gemensamma krigsmakt är ambitionerna att ska ta politisk kontroll över medlemsländernas försvarsindustrier. Försvarsupphandlingsdirektivet medger att medlemsländerna direktupphandlar försvarsmateriel från egen industri. Regeringarna och II använde inte denna möjlighet trots att övriga EU-länder skyddade sina försvarsindustrier. har EU ändrat strategi och vill politisera villkoren för försvarsindustrin på EU-nivå. På kommissionens förslag upprättas nu programmet för utveckling av försvarsindustrin. Materielsamarbeten ska initieras politiskt och utsedda industrier gynnas. För ändamålet planeras . Plötsligt är den fria marknaden inte längre målet. har ett märkligt resonemang som underlag. De menar att det produceras färre försvarsmaterielsystem i än i EU och att den europeiska försvarsindustrin måste konsolideras. Problemet med jämförelsen är att den är endimensionell. Ja, tillverkar betydligt färre system, men de är ofta av lägre kvalitet och mycket dyrare. Exemplet håller inte. Utvecklingskostnaden för JAS 39 var exempelvis bara 7 ½ procent av kostnaden för utvecklingen av F-35 Joint Strike Fighter. Det var tur för att 1982 med rösterna 176 mot 167 röstade för regeringen förslag om ett svenskt stridsflygplan. Skulle ha köpt eller F-18 hade vi stått med en ren kostnad. I stället fick vi JAS 39 , som blivit en vinst för och vår samhällsekonomi. Internationella materielsamarbeten är en nyckel när det gäller att lyckas för försvarsindustrin. Svensk försvarsindustri hittar samarbetspartner effektivt på egen hand. Väl att märka är att många strategiska partnerländer inte är EU-länder. Att bunta samman framgångsrika och inte framgångsrika försvarsindustrier och sätta EU som koncernledning vore en katastrof. Kan man köpa förstklassiga försvarsmaterielsystem från inhemsk industri är det ekonomiskt mycket gynnsamt. gör det med vetskapen att pengarna går in i den amerikanska ekonomin och dessutom skapar en massa spillover-effekter. Därtill gynnas exporten. borde göra samma sak, det vill säga öka beställningar på inhemsk försvarsmateriel som Gripen, stridsfordon, ubåtar med mera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om grupptalan och om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv Verksamheten i Euro-peiska unionen Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om grupptalan och om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv (COM(2018) 184 och COM(2018) 185) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 15 om tillsynen av ställföreträdare och överförmyndare betänkande 2017/18:CU35 om tillsynen av ställföreträdare och överförmyndare (skr. 2017/18:128) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 16 Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling betänkande 2017/18:CU39 Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230) 89 (M): har jag fått den retoriska frågan om inte vi här i riksdag har viktigare saker för oss än att diskutera det så kallade vedspisförbudet. Jag önskar att jag kunde ge svaret: Jo, det borde vi verkligen ha. Men när vi har en regering som uppdrar till sina myndigheter, i det här fallet , att ta fram ett nytt regelverk som i praktiken förbjuder nyinstallation och återinstallation av begagnade spisar och vedspisar måste vi reagera. Det är symptomatiskt för vår tid. När man har en massa stora problem framför sig börjar man, i stället för att ta hand om och försöka hantera problemen, ägna sig åt att uppfinna problem som inte existerar i grunden. Jag skulle vilja säga att det så kallade vedspisförbudet – förbudet mot att återinstallera rumsvärmare och kaminer – är ett typexempel på ett konstruerat problem som egentligen inte existerar i någon större utsträckning. Det här har regeringen genom sin myndighet lagt mycket tid och energi på, i ett läge då står inför många betydligt större och allvarligare utmaningar. Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Därför är det glädjande att ett enigt utskott slår regeringen och på fingrarna. Låt mig citera ur utskottets betänkande: ”Utskottet konstaterar att de skärpta regler för byggnader med rumsvärmare som beslutades av … inte är nödvändiga för att uppfylla EU:s ekodesignkrav.” Både och regeringen har tidigare, genom miljöministern i den här kammaren, med emfas och envishet, hävdat att de nya reglerna var nödvändiga för att implementera ekodesigndirektivet. Som vi alla vet gäller ekodesigndirektivet bara nya produkter. Det betyder att det i ekodesigndirektivet inte finns fog för att införa en reglering av gamla produkter som redan finns på marknaden och som det handlas med i begränsad omfattning. Just det är ju fallet med begagnade vedspisar och kaminer i . Utskottet konstaterar vidare att regeländringen riskerar att leda till ekonomiska förluster för enskilda. Den riskerar också att äventyra kulturhistoriska värden när kaminer och spisar kan återinstalleras. Och den försvagar civilsamhällets robusthet. I tider av kris är det viktigt att civilsamhället har möjlighet att använda till exempel alternativa uppvärmningsformer. Det är olyckligt att har en regering som har låtit det här ske. Den har låtit ägna sig åt att ta fram ett regelverk som inte behövs och som på alla tre punkterna försvagar samhället. Därför är det glädjande att även regeringspartierna i den här kammaren har insett vad klockan är slagen och att de inte har valt att reservera sig mot Alliansens förslag i frågan. Vi ska komma ihåg att om Alliansen inte hade uppmärksammat och drivit den här frågan hade regler blivit permanenta. står vi inför en situation där vi har ett ovanligt skarpt tillkännagivande till den sittande regeringen. Utskottet konstaterar att regeringen omgående bör vidta åtgärder som innebär att vi permanent går tillbaka till de gamla reglerna, det vill säga de som gällde , då genomförde det nya regelverket. Omgående betyder inte eller ens om ett kvartal, utan det betyder att regeringen behöver börja arbeta med detta . Jag har tyvärr begränsade förhoppningar på nuvarande regering i det avseendet, givet att det är den här regeringen som genom sina direktiv har uppdragit åt att ta fram det regelverk som vi nu trilskas med. Men låt mig vara ytterligt tydlig med att en ny regering garanterat kommer att se till att tvingas riva upp det här regelverket. har agerat lyhört på det sättet att man har skjutit fram det permanenta ikraftträdandedatumet för regleringen. Man har alltså varit politiskt lyhörd. Jag hoppas att man är lyhörd också för den debatt som vi har här . Utskottet konstaterar helt enkelt att den reglering som har föreslagits inte är nödvändig för att upprätthålla ekodesigndirektivet. I övrigt yrkar jag bifall till den moderata reservationen. 90 (SD): ska vi debattera skrivelsen Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling, som regeringen har tagit fram för diskussion i . Den handlar om miljön i allmänhet och boendemiljön i synnerhet. Det handlar bland annat om vilka möjligheter som ska finnas för att gynna alternativa transportmedel till bland annat bilen, för att skapa bättre förutsättningar för bättre luft och för miljön på det stora hela. Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling På det här området är det viktigt med framförhållning i samhällsplaneringen. Det är något som trycker på ofta i de här debatterna. Det är viktigt för att kunna skapa förutsättningar för ett miljövänligt samhälle och ett miljövänligt resande. Det är också viktigt att diskutera bostäders livslängd. Regeringen och Alliansen pressar gemensamt fram nya bostäder, bland annat genom den anvisningslag som har tvingat kommunerna att ordna fram bostäder till nyanlända invandrare. De tvingas ta fram modulhus och liknande bostäder i snabb takt för att kunna ordna fram boenden. Det gynnar såklart inte den strategi som regeringen har lagt fram och som debatterar . Vi behöver motivera och möjliggöra för fler miljövänliga transportmedel. Och vi behöver möjliggöra för effektivare kollektivtrafik. Det kan bland annat ske genom ökad förtätning av våra städer. På så vis utnyttjar fler personer den kollektivtrafik som samhället erbjuder . Förtätning innebär ökad trygghet för medborgarna. Ju fler personer som bor på en mindre geografisk yta, desto fler rör på sig och är ute och samt . Det här ökar tryggheten. Det är många viktiga aspekter som kan lyftas fram för att motivera en ökad kollektivtrafik och en ökad förtätning av dagens boendemiljöer. Regeringen pratar om att underlätta för cykling. Man ska främja cykling i städerna. Vi menar att det inte får innebära att man försvårar för människor som är bilburna. Vi har en stor glesbygd, landsbygd och ytterområden där man är beroende av bil för att transportera sig i sin vardag. Man är beroende av infrastruktur och av parkeringsmöjligheter. För att främja cykling får det inte försämra för personer som är beroende av sin bil. Däremot ställer sig – som jag antar att de flesta partier gör – bakom att skapa bättre förutsättningar för att använda sig av miljövänliga alternativ som till exempel kollektivtrafik, cykling och andra fordon för att ta sig fram på ett miljövänligt sätt. I den frågan finns det inte någon större konflikt. Däremot handlar det om att alla ska kunna leva utifrån sina egna förutsättningar. Regeringen lägger fram förslag om att det ska bli möjligt för kommunerna att införa miljözoner. ställer sig väldigt kritiska till det. Vi menar att det i många avseenden skulle försvåra för möjligheterna för dem som bedriver näringsverksamhet och även för dem som är beroende av bilen i sin vardag. Det är fel väg att gå. Dagens teknikutveckling gynnar större förutsättningar för en bättre luft och miljö i storstäderna. När det gäller miljözoner och andra förslag som ingår i skrivelsen från regeringen är det viktigt för att lyfta fram det kommunala självstyret. Det här får inte innebära att regeringen kör över kommunerna och deras samhällsplanering, framförhållning och metoder för att skapa förutsättningar för en bra luft och miljö. Det gäller också förutsättningar att vistas i parker och liknande. Här är det viktigt att bevara det kommunala självstyret. Vi tror att det är det bästa sättet för kommunerna att kunna jobba med dessa frågor. Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Vidare är det viktigt med det medborgerliga inflytandet. Det är viktigt med medborgardialoger och andra förutsättningar för att involvera fler personer att diskutera de här frågorna men även frågor om boendemiljö, trygghetsfrågor och estetiken i samhället, alltså hur man ska bygga samhällen, boendemiljöer och bostäder så att det blir vackra, fridfulla och trevliga områden att bo i. Det gynnar både miljön i allmänhet och i det stora hela. Jag vill avsluta detta anförande med att yrka bifall till reservation 2 från . 91 (S): Låt mig börja med en förklaring till att det är jag och inte som står i talarstolen. har fått förhinder på grund av tråkiga omständigheter i familjen. Mina tankar är egentligen mer hos honom och hans familj än här i kammaren just . betänkande 39 Strategi för Levande städer innehåller övergripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Strategin bidrar bland annat till att uppnå de nationella miljömålen, men också nationella mål inom alla andra politikområden samt FN:s hållbarhetsmål Agenda 2030, och då särskilt målet om hållbara städer. Regeringen vill stärka kommunernas förutsättningar för att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. Vi menar att städer behöver utvecklas så att alla dimensioner av hållbar utveckling – miljömässiga, ekonomiska och sociala – tas till vara. I städerna finns enligt regeringen möjligheter att klara av många av klimat- och miljöutmaningarna. Arbetet för en hållbar stadsutveckling är viktigt för att uppnå miljömålen. Det ökade bostadsbyggandet innebär möjligheter men också utmaningar på vägen till en hållbar stadsutveckling. Hållbara städer kan vara inkluderande och tillgängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö med en närhet som gör det enkelt att leva sitt vardagsliv och till exempel ta sig fram på ett betydligt mer hållbart sätt, varför inte till fots eller med cykel. Helhetssyn i planeringen tillsammans med smarta lösningar bidrar till städer där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. Regeringen presenterade det nya delmålet för hållbara städer i budgetpropositionen , och pekar bland annat ut att hållbara, levande och jämställt utformade städer är en framtidsfråga. Städer behöver vara attraktiva och trygga. Städer behöver planeras för människor utifrån olika behov och förutsättningar, inte minst vad gäller gång-, cykel- och kollektivtrafik. Men det är viktigt att understryka att många av de här lösningarna finns lokalt. De finns i våra kommuner runt om i landet. Stadsplaneringen ska också styra mot hållbara stadsstrukturer med en effektiv markanvändning. Det är viktigt att främja gång, cykling och kollektivtrafik framför personbilstrafik. De är viktiga utgångspunkter för den framtida planeringen av städer. Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Genom en överflyttning av resor från personbil till gång, cykel och kollektivtrafik minskas resandets miljöpåverkan och klimatpåverkan. Det är viktigt att transportinfrastrukturen planeras så att en fungerande grön infrastruktur som binder ihop stadens naturområden bibehålls. Det är också viktigt att bebyggelseutvecklingen planeras så att goda förutsättningar för hållbara transporter skapas. ska ställa om från fossila drivmedel till förnybart, och ska bli världens första fossilfria välfärdsland. har beslutat att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. Då är det viktigt att vi fattar beslut här och och inte skjuter det framför oss. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 92 (MP): Låt mig börja denna spännande debatt med bakgrunden till detta betänkande och denna skrivelse från regeringen. Bakgrunden är naturligtvis att vi började planera städerna utifrån bilen som norm. Man skulle ge bilen maximal plats. Det var ganska medvetet från politikerna . Man skickade helt enkelt forskare till som tittade på hur man hade gjort där. Sedan tog man med sig det till och implementerade bilsamhället här i bred skala. Man rev stora delar av de svenska städerna, byggde om dem på ett sätt som gav maximal plats för bilen som man minskade utrymmet för människor och verksamheter i staden. Detta har fått ganska långtgående konsekvenser. De två stora konsekvenserna är att klimatutmaningen blir svårare och svårare att hantera. Det andra är att det har blivit tråkigare och mindre attraktiva städer. Låt oss börja med klimatet som har blivit en konsekvens av implementeringen av bilsamhället i . är tydligt med att om vi ska klara de klimatmål som de flesta av oss i den här kammaren är överens om behöver vi dra ned på bilresandet. Som representant för ett grönt parti utgår jag från fakta och tar till mig dem, resonerar och tar fram politik för var och hur minskningen ska ske. Där kan vi verkligen konstatera att det finns två olika sätt att hantera den här utmaningen. Vi vet att vi behöver minska biltrafiken i . Vi väljer att lägga fram politik för att minska den i stadsmiljö. Andra partier kommer att välja att inte lyssna på dessa fakta utan i stället bara låtsas som att det här inte är någon utmaning. Men vi vet som sagt att transporterna med bil behöver minska i . Då är det en utmärkt idé att göra det just i stadsmiljö. Den andra konsekvensen av implementeringen av bilsamhället i är rent fysisk och trivselmässig. Vi har fått sämre stadsmiljöer. Vi har fått utarmad cityhandel som en följd av det här. Det säger sig självt att ett transportmedel som är så ytineffektivt som bilen passar väldigt bra till exempel i glesbygd, där man behöver sådana transportmedel, medan ytineffektivitet i städer, där yta är en bristvara, är det sämsta man kan komma på. Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Följden är att bilar tar upp kanske av gatuutrymmet i våra städer. Men den yta som används hade kunnat användas på många andra sätt. Ta bara en parkeringsplats som exempel! Den kostar inte så mycket jämfört med den alternativvinst som hade kunnat uppstå om man i stället hade haft en verksamhet på platsen, till exempel en uteservering. Bilen står ju still av tiden. Den är dåligt nyttjad. I genomsnitt sitter det 1,2 personer i bilen. Den har också andra negativa effekter på stadsmiljön, inte minst på vår luft. Det här är en rad konsekvenser av det bilsamhälle som vi har och som vi har byggt upp i våra städer. Först och främst är klimatet väldigt alarmerande. Det andra är det rent fysiska – gatuutrymmet och trivseln i våra städer. En bra stad är naturligtvis en stad som har grönska och som man kan cykla i och känna sig trygg i, en stad där en 8-åring och en 80-åring kan promenera eller välja att cykla och där man hör barnens skratt från grönskan. Det är det vi vill ha när vi pratar om städer, men det är det vi inte får om vi har ett för utbrett bilsamhälle. Det var bakgrunden. Låt oss då kika lite mer på politiken! Det första som är väldigt glädjande är att vi äntligen får ett stadsmiljömål. Det innebär en ökning av gång‑, cykel- och kollektivtrafiken till 2025. Det görs också en hänvisning till att vi bör fördubbla andelen gång‑, cykel- och kollektivtrafik. Det här behövs helt enkelt för att vi ska klara de utmaningar som vi pratade om. Det blir mer plats för alla om fler väljer att gå och cykla. Effektiviteten i transportsystemet ökar markant om fler väljer att ta kollektivtrafiken i stället för att sätta sig i sin bil. För att uppnå stadsmiljömålet jobbar regeringen bland annat med stadsmiljöavtal. Regeringen har infört ett nytt statsstöd som ligger permanent i den nationella planen med . Det här är ett stöd som har en väldigt finurlig utformning.