prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — Detta är någonting som är otroligt bekymmersamt när vi ser en alltmer avtagande kvalitet på den el som finns i kraftsystemet. Arbetet inom energipolitiken måste fokusera på de tillkortakommanden som den förda politiken har lett fram till. Ingången måste vara att kommande generationer ska kunna få ta del av ett robust kraftsystem som kännetecknas av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket ska möjliggöra att också är en konkurrenskraftig industrination. Det problem som finns med den förda energipolitiken är att den helt saknar styrning mot leveranssäkerhet eller mot att effekt ska tillföras då behovet är som störst. Vårt förslag är att ska sätta upp ett mål för leveranssäkerheten, vilket den framtida energipolitiken ska styra mot. Det kan vara åtgärder såväl på produktionssidan som på användarsidan. Men samtliga övriga partier i denna kammare förkastade ett sådant mål för leveranssäkerheten under den förra mandatperioden och har återkommande röstat ned de förslag som vi har lagt fram. Vår förhoppning är att ingången till ett sådant mål ska mjukna, och detta är något som kan såväl utredas som införas under den mandatperiod som vi nu är inne i. Gällande insatserna inom utgiftsområdet har sökt stöd för slopade subventioner och slopat stöd för vindkraft samt solkraft, vilket är ett steg mot en mer fungerande elmarknad där marknadssnedvridande stöd fasas ut. Vi har ökat ambitionerna inom energiforskningen med ett särskilt anslag för en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, där det finns potential att återanvända det använda kärnbränslet. Det skulle göra det mer resurseffektivt och minska såväl mängden högaktivt avfall som tiden för slutförvar. I de anslag som återfinns i utskottets förslag till betänkande går det att konstatera att huvuddragen ligger i linje med en sverigedemokratisk politik. Statens kostnader för investeringsstöd till solceller sänks kraftigt. Premien om till kommuner som installerar vindkraft föreslås tas bort helt. Dessutom öppnas det äntligen för att energiforskningsanslaget även ska kunna gå till kärnenergiforskning. Det här är någonting som drivit på hårt för i den här kammaren sedan vi kom in och som ser ut att bli verklighet. Det går att konstatera att man även inom energipolitiken börjar ta ordentliga steg i vår riktning, vilket är ytterst glädjande och en bra början på . 160 (C): debatterar vi energibudgeten. Det var M:s och KD:s budget som vann här i kammaren. Vi i har inte deltagit i beslutet. Som brukligt deltar vi därmed inte heller i beslutet i utskottet utan har i stället ett särskilt yttrande. Det är den praxis som den här kammaren har. Det hade varit rimligt om samtliga partier i hållit sig till den praxisen och de gemensamma spelregler vi har för att skapa stabilitet i beslutsfattandet. är det energibudgeten. Det är två frågor som är svåra att separera. Vi har haft flera tidigare talare som pratat om just klimatfrågan. Det beror på att klimatfrågan är en energifråga. Men energifrågorna är otroligt mycket mer. När elbilar rullar på våra gator är det en hälsofråga, eftersom partikelutsläppen minskar och medellivslängden ökar här i . När förnybara drivmedel ersätter fossila är det en säkerhetsfråga, eftersom vi kan tillverka det förnybara här i stället för att importera det fossila från . Låga elpriser och en diversifierad användning av olika typer av elproduktion är en konkurrensfråga och en näringslivsfråga för de svenska företagen. När de gröna näringarna blir framtidens oljeschejker är det en fråga för hela landet. Energifrågorna är allt detta och ska behandlas som allt detta, inte reduceras till bara en del. De beslut som togs i kammaren gör mig ledsen och besviken. Jag är besviken över den budget som gick igenom. Den drar ned på stora satsningar utan att ha alternativ. Man skrotar en flygskatt utan att ersätta den med den så viktiga kvotplikten, som är betydligt effektivare. Just när elbilsförsäljningen börjar komma igång tar man bort ett ladda-hemma-stöd som vi i lyckats pressa regeringen att införa. Solcellsstödet halverar man på papperet, men i praktiken kommer inga nya ansökningar att beviljas, eftersom det redan står så många i kön. Med till exempel solel i systemet hade vi haft en helt annan konkurrenssituation efter den här torra sommaren. Vi hade haft lägre elpriser, eftersom vi hade kunnat behålla vatten i vattenmagasinen. Det är en företagarfråga. Mer hemmaladdning för elbilarna är en hälsofråga. Jag saknar de satsningar som behövs på förnybara drivmedel och på hur vi ska få igång produktionen här i . Regeringen har inte levererat i fråga om att dra ut kvotplikten så att den gäller hela vägen . Men man kan inte heller ta bort de satsningar som finns på att få till produktionen här. De här budgetbesluten gör mig också väldigt ledsen därför att regeringen – det må vara en övergångsregering nu – inte har klarat av de stora strukturförändringar som behövts . Då räcker det inte att säga att den budget som man lägger fram nu inte symboliserar allt man vill göra. Det här är ju faktiskt regeringens budget i förlängningen. Hade vi haft ett grönt avdrag – direkt på fakturan precis som med och – för solceller, hemmaladdning eller hemmabatterier hade vi inte haft den här situationen. Då hade det varit enkelt. Man hade inte behövt stå i kö, inte behövt vänta. Olika typer av stöd hade kunnat fasas ut på ett försiktigt sätt. Kärleken till bidrag och att få styra över blanketter och handläggare är alldeles för stor i den här regeringen, även om det är en övergångsregering. En grön omställning måste vara enkel, smidig och lönsam. Så har inte de senaste årens blankettpolitik fungerat. Jag är också besviken på regeringens ovilja att se behovet av transporter på gummihjul. Kilometerskatter och motstånd mot biodrivmedel får övertrumfa både klimatpolitik och säkerhetspolitik. Det är inte okej. Äganderätten i skogen hotas, vilket gör att vi inte kan ta ut de där grejerna och göra förnybara plaster och drivmedel och bygga mer i trä. når blicken utanför tullar. Ut i skogen, dit järnvägen inte går! Ut på landsbygden, där bussen slutade stanna för sedan! Ut i det företagsamma , som ser möjligheterna i den gröna omställningen men inte får chansen på grund av stelbenta strukturer, inte bara i miljöfrågan utan lika mycket vad gäller skatter och arbetsmarknad! Där har regeringen misslyckats totalt. Men de här budgetbesluten gör mig också väldigt övertygad om att politik behövs. De gör mig än mer beslutsam. Vi behöver det där gröna avdraget som gör det enkelt att vara med och ställa om. Vi behöver slippa en del blanketter, så att företagare kan ge samma erbjudande till ett helt kvarter utan att vara beroende av att folk klarar av att göra vissa ansökningar. Vi behöver en grön bilbonus som gör att det blir mer lönsamt att köpa en elbil, biogasbil eller vätgasbil. Men vi behöver också saker på användarsidan som gör att de här grejerna inte exporteras. När det gäller elbilar är det . Gasbilarna har försvunnit ned till och . Ändå har regeringen inte gjort någonting. Man är inte intresserad av att underlätta med trängselskattsnedsättningar, gratis parkering eller annat. Det här är ett problem för klimatpolitiken i verkligheten. har också en elektrifieringsstrategi för att få till mer transporter med el. Det gäller inte bara personbilar, utan även sådant som båtar. De lätta båtar som går på el betalar mer energiskatt än de som går på diesel. Det är helt orimligt. Vi vill också ha minskade utsläpp från transportsektorn. Det handlar om bränslebytet och reduktionsplikten. Detta måste till i hela transportsektorn, inklusive flyget. Vi måste få till den där bioekonomin. Det är ju dit vi ska, till en cirkulär ekonomi som tar vara på det gröna kolet. Den gröna kolatomen ska ersätta den svarta. Vi måste även få till en rejäl effektivisering. Här gör stora satsningar. Det är satsningar som behövs för omställningen – för klimatet, för säkerhetspolitiken, för hälsopolitiken och för näringslivet. Satsningarna gör också att vi får tillväxt – välfärdsökningar om man så vill. Det är enda sättet att ställa om. Det är så vi får andra länder som , och att ställa om och vilja följa efter . Vi må vara små, men när andra länder ser att det här går vill de följa efter, och det är då vi levererar inte bara politiken utan också tekniken. Det skapar jobb, företagande och arbetstillfällen här. Det är så vi får fler svenska företag. Det är så vi får mer svensk folkhälsa och ett bättre säkerhetsläge. Det är också så vi räddar både energin och klimatet. 161 (V): betänkande nr 3 handlar som bekant om utgiftsområde 21 Energi. Jag börjar mitt anförande på samma sätt som i debatten om regional tillväxt: Vi står bakom ställningstagandena gällande resultatredovisningen och bedömningarna av de tillkännagivanden som ligger på bordet. Vad gäller anslagsfördelningar har tillsammans med Socialdemokraterna och ett särskilt yttrande och väljer att inte delta i beslutet. Samma sak händer här som med utgiftsområde 19 Regional tillväxt: Endast 4 av 17 ledamöter deltar i beslutet vad gäller anslagsfördelningen. Jag kan inte låta bli att påminna de övriga reservanter som inte deltar i beslutet: Det var ju ni som antingen aktivt röstade för den högerbudget som vann gehör eller släppte fram den, när ni hade en egen budget. Så att helt frånsäga sig ansvaret är ju lite grann som att ge pyromanen tändstickorna och sedan förvånas över att denne använder dem till att tända på. Den här debatten skulle egentligen ha handlat om vad vi skulle vilja göra med pengarna som hjälper till i utvecklingen på energiområdet. Men har vi en övergångsregering, och vi har kommit överens om att budgeten ska rikta in sig på löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller har en tydlig partipolitisk inriktning. Vi valde att följa dessa riktlinjer, som de flesta partierna också hade ställt sig bakom. Man hade kommit överens om att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Att haft bra budgetsamarbete med regeringen och att vi utgör regeringsunderlag för ett vänsterblock gör också att vi väljer att stödja övergångsbudgeten. Att vi har olika syn på vad som kommer att hända i energisektorn är ju helt klart och förståeligt. Men att man även här väljer att skapa oreda och förvirring, både hos dem i befolkningen som velat bidra med solceller och i kommuner som arbetat aktivt för vindkraftsetableringar och så vidare, är för mig oseriöst och definitivt inte i enlighet med ledorden om vuxna i rummet. Att vi i är beroende av ett bra och robust elenergisystem är väl känt för alla riksdagspartier. Vi är ett exportberoende land, där priset på elenergi är avgörande för hur konkurrenskraftiga våra basindustrier ter sig på den globala marknaden. skrämmer politikerna med kommande stora utmaningar som effektbrist, höga elpriser och så vidare. Då är ju allt som det brukar vara. Jag köper oron till viss del. Vi måste ha elenergi , även när topparna i förbrukning är som högst, och då kan det vara vindstilla. Men att man inte vågar tro på en utveckling som gör att vi i skulle kunna fixa det med förnybara energikällor gör att jag tänker: Var finns det så bra förutsättningar som hos oss? Vindkraften är det billigaste nybyggda energislag som står oss till buds. Dessutom går utvecklingen av solceller med hisnande fart, och priserna bara sjunker. All den forskning som pågår om vad vi kan göra med våra industrier i omvandlingen till utsläppsfri produktion gör i alla fall mig lättad . Att vi har byggt ut flera av våra älvsystem och gjort det hela möjligt med dessa volatila energislag är ju något av en gudagåva, som någon skulle ha uttryckt det. Jag läste en gammal bok, Några minnen och erinringar från Riksdagsmännens resa genom norra . Där uttrycktes ungefär att dessa stora vattendrag och forsar är en gudagåva. Det var en bra och lärande historia om dessa gubbar, som det faktiskt var 1921, och deras resa. Vad som däremot inte var rolig läsning var när rasismen gjorde sig påmind i synen på ortsbefolkningen. Jag citerar ur boken: ”Här i såväl som vid de öfriga stationer där vi stannade vårt tåg mötte oss de små ’fula’ lapparna och utbjödo sitt småkrafs till inköp”. Beslutsfattare besökte alltså norra rikedomar och beundrade statens gränslösa egendomar som ”vänta på användning och tillvaratagande”, som det beskrevs. Men de hade inte en tanke på vilka det var som betalade det högsta priset för intrånget, och de förlöjligade utseendet på ortsbefolkningen. Snacka om kolonialismen i ett nötskal! Man ska komma ihåg att till exempel Harsprångets kraftstation inte var utbyggd än men att beslutsfattarna imponerades av forsens mäktighet när de fick uppleva och se den på nära håll. En påminnelse till oss som debatterar energifrågorna här: Det är just denna kraftstation, den i Harsprångets fall i , som i nio av tio fall reglerar att vi håller i transmissionen. Givetvis är detta historia . Men låt oss vara förnuftigare , och låt oss inte glömma historien – oavsett vad den beskriver. Vad vill jag säga med det här? Jo, givetvis att om etableringar på landsbygden gör intrång hos dem som bor och verkar där bör de som gör intrånget, oavsett om det handlar om vindsnurra eller om vattenkraft, rimligtvis ge någon liten del av produktionsvinsterna till kommunen eller regionen där vinsterna skapas. Härigenom blir många utmaningar som vi står inför mycket lättare att få samsyn i, och onödiga konflikter undviks. Detta var lite utanför själva anslagsdebatten, men det kunde ha vävts in om vi hade fått på plats en regering och höll på att debattera en regeringsbudget. 162 (SD) replik: Ledamot lyfter upp kritik mot oss om de marknadssnedvridande stöd och subventioner som vi i vår utgiftsområdesmotion väljer att ta bort. När det gäller stödsystemen anför man att vindkraft är ett av de billigaste kraftslag som finns. Det gör det ju ännu mer bakvänt – man skickar subventioner och stöd till det mest lönsamma. går tre av fyra elcertifikat till vindkraften. I andra sammanhang skulle det framstå som märkligt att rikta stöd härifrån kammaren till de mest vinstgivande företagen. Det är kanske inte dem vi i första hand måste stödja. Däremot lyftes planeringsstödet för vindkraften upp. Även tidigare i debatten har man talat sig varm för det. Det är som fördelas till kommunsektorn om man lyckas få till etableringar av vindkraft. I debatten låter det som om det skulle vara väldigt avgörande för det arbete man bedriver i kommunerna. Jag kan tycka att det inte riktigt står i proportion till verkligheten. Jag skulle vilja fråga ledamot hur många av 290 kommuner som har fått ta del av detta stöd under det år som det har funnits. 163 (V) replik: Tack, , för engagemanget att ta replik! Jag tror att du har rätt i att vindkraften är det klart billigaste kraftslaget vad gäller nyproduktion. Men det som gör att man får stöd är investeringsviljan, som var inne på. Den är enorm i . Om vi ska kunna fasa ut två reaktorer, som var inne på, gäller det givetvis att vi får en stor utbyggnad av alternativen. Vindkraften är det billigaste, och att den får stöd gör att investeringsviljan är stor. Jag tror att den är behövlig. Det finns utmaningar, men tekniken går framåt med lagring och så vidare. Det finns andra tekniker som gör att vi kommer att klara av detta, och vi har en bra vattenkraftsproduktion. När det gäller de 70 miljonerna i investeringsstöd har jag inte kollat hur mycket som har gått ut. Det är synd att man inte har siffrorna i huvudet. Jag vet inte vilka kommuner som fick del av det, men tanken är att de kommuner där etablering sker ska kunna ge information om vad det innebär. Jag tror att pengarna är viktiga. Ni vill att kärnkraften ska utvecklas. Jag vill fråga dig en sak, . Jag kanske går på tunn is eftersom du är kunnig inom området, men berätta för mig! Hur mycket närmare är vi en fjärde generationens reaktor än vi var ? Jag får sådana konstiga vibbar. Tekniken fanns redan för jättelänge sedan, men det har inte hänt så mycket. Hur mycket närmare skulle du säga att vi är denna teknik än vi var ? 164 (SD) replik: Tyvärr har jag bara en minut på mig, men jag kan konstatera att den första kärnkraftsreaktorn som producerade el och användes för framställning av el var en fjärde generationens reaktor. Anledningen till att man inte utvecklat tekniken mer är att uran har varit billigt och är ett lättillgängligt ämne som finns i vår jordskorpa. Men det finns reaktorer som kör med inblandning av tidigare använt kärnbränsle, och tekniken går framåt. Jag tänkte återkomma till att ledamoten satt med i . Som konstateras i det underlag vi hanterade där har just storskalig vattenkraft, kärnkraft och landbaserad vindkraft rätt snarlik produktionskostnad, oavsett kapitalkostnaden, om man tittar på vad driftskostnaden ligger på. När det gäller planeringsstödet för vindkraft är det bara 10 av 290 kommuner som har tagit del av det. Jag tror inte att det är fler riktade statsbidrag som kommuner och landsting behöver. 165 (V) replik: Tack, , för det svar du hann ge! Jag tolkar ditt svar gällande hur mycket närmare vi är som att det, precis som du sa, var ungefär den tekniken man körde på. Men det har hänt mycket litet på området när det gäller hur mycket närmare vi är en lösning för att kunna köra med avfallet, vilket skulle förkorta lagringen. Jag tycker därför att det vore att backa in om man från svensk sida skulle börja med en jätteforskning om ett fjärde generationens reaktorsystem, när vi har förnybara energislag som är billiga. Jag håller med om det du säger om , men har du tänkt på en sak? Även jämfört med de siffror vi hade i gällande kapitalkostnad för vindkraft och kärnkraft har det redan blivit, tror jag, billigare . Kapitalkostnaden för vindkraft har gått ned och gör det säkert . 166 (L): är ett av få länder i världen som har visat att det går att ställa om elproduktionen och eliminera utsläppen av klimatgaser. Tack vare vattenkraft, kärnkraft och investeringar i vind har en säker, effektiv elproduktion med konkurrenskraftiga priser och små utsläpp av växthusgaser. De flesta av länder är i stället dessvärre fortsatt beroende av kol och fossilgas. klimatsmarta och stabila elproduktion vill Liberalerna värna och utveckla. Vi ser med oro på den ökade effektutmaningen till följd av mer förnybar elproduktion, som klimatsmart och stabil kärnkraft stängs ned. Kommande vintrar kommer tillgången på el inte att kunna garanteras. Stabil elproduktion i form av kärnkraftsel försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att garantera fortsatt leveranssäkerhet. Bristande leveranssäkerhet är inte en acceptabel utveckling för ett samhälle som blir alltmer elberoende. och ett antal andra aktörer försöker på alla sätt öka medvetenheten om kommande effektbrist under speciellt kalla dagar. Den senaste vintern var den första utan 1. stängs , och stängs året därpå. En betydande andel stabil elproduktion försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att garantera fortsatt leveranssäkerhet. Vad innebär detta konkret? Ett effektunderskott drabbar framför allt mellersta och . När elen försvinner under kortare eller riskerar skadorna för både industri och hushåll att bli stora. Otillräcklig elproduktion leder inledningsvis till instabilitet och högre elpriser. För samhällsekonomin uppstår skador redan när tillgången på el börjar upplevas som opålitlig. Det kommer även att bli nödvändigt att oftare använda effektreserven, vilket bland annat betyder att oljekraftverket i behöver startas. Dessutom kommer vårt behov av att importera el att öka; det innebär oftast smutsig el. Visserligen importeras och exporteras el . Problemet uppstår när vi stänger ned klimatsmart elproduktion och gör oss mer beroende av import av el, som produceras med hjälp av kol eller gas. Dessutom förväntar vi oss att våra grannländer har el att exportera just den kalla, mörka timme då vi behöver den som mest. Liberalerna anser att det behövs ett leveranssäkerhetsmål. Svenska elkonsumenter behöver veta vad de kan förvänta sig av sina elleverantörer. Hur ofta ska vi förvänta oss strömavbrott? Hur stor variation i spänning och frekvens ska industrin planera för vid nyinvesteringar? Ska elintensiv industri över huvud taget våga investera i ? Liberalerna menar att bristande leveranssäkerhet inte är en acceptabel utveckling för ett samhälle som blivit mer beroende än någonsin av en stabil elförsörjning. Dagens höga elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas. Liberalerna har länge efterfrågat en konsekvensanalys när det gäller vad stängningar av reaktorer betyder för leveranssäkerheten och för energiimportberoendet samt vilka konsekvenser de har för klimatet. Liberalerna kunde inte heller stå bakom energiöverenskommelsen, som hade ett tydligt fokus på att på alla sätt öka andelen förnybar el. För oss var det oklart vilket mål man hade i sikte, då svensk elproduktion faktiskt har varit i det närmaste helt fri från klimatpåverkan sedan tidigt 80‑tal. behövs ett leveranssäkerhetsmål som beaktar samhällets behov och utgår från elförsörjningens betydelse för vår konkurrenskraft som industrination. Man behöver inte älska kärnkraft. Man behöver inte ens vara lite kär i den. Men har man lite klimatångest borde man i alla fall ha lite pirr i magen och lyssna till FN:s klimatpanel IPCC. Så sent som för bara någon vecka sedan lyfte de att kärnkraften i världen behöver öka rejält om den globala uppvärmningen ska kunna begränsas. IEA, Internationella energirådet, gör samma bedömning och säger att uteslutning av kärnreaktorer är en lyx vi inte kan unna oss. Men ska vi bygga ut kärnkraften mer måste frågan om hur det radioaktiva avfallet ska hanteras tas på största allvar. Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid, som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull bör förslaget från våra ledande tekniska universitet att bygga en svensk forskningsreaktor genomföras. Om vi verkligen tar klimatrapporterna på allvar måste vi också inse att kärnkraften är en nyckelspelare för att uppnå klimatmålen. Men forskning behöver även ske på andra områden. Genom en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Liberalerna föreslår vidare mer resurser på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Kontentan är att fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Liberalerna välkomnar givetvis alla former av fossilfri elproduktion. Elproduktion som baseras på sol och vind är självklart bra men inte helt problemfri, framför allt eftersom produktionen inte kan garanteras i väderberoende elproduktion. För en liberal är det självklart att utbyggnaden ska drivas på av marknaden och ske när den behövs och där den behövs. Förnybar energi ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte vara ett mål i sig. Vi ser gärna olika regelförenklingar för att underlätta utvecklingen av förnybart, som rimliga avvägningar görs mot andra centrala samhällsintressen. Det kan exempelvis handla om viktiga miljö- och naturintressen eller om försvarets behov. I stället för att införa kortsiktiga, krångliga och marknadsstörande subventioner vill vi förenkla reglerna för fossilfri och småskalig elproduktion. Avslutningsvis vill jag poängtera att Liberalernas fokus ligger på att minska utsläppen, både i och i vårt närområde, som vi kan behålla en stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser som är till fördel för svenska hushåll och svensk industri. Vi håller oss neutrala gällande energislag, så länge de är fossilfria.