prot · H509134 · 2018-06-18 00:00:00 — § 1 till statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner 1 (M): till statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska nu förrätta val av ledamöter till statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Namnet är inte helt lättillgängligt, och vi har i KU helt informellt använt det lite enklare uttrycket karensnämnden. Nämnden inrättas formellt och ska ha till uppgift att pröva ärenden enligt den nya lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Syftet med den nya lagen är att skydda staten och enskilda om ett statsråd eller en statssekreterare fått sådana kunskaper eller sådan information i sitt uppdrag som gör att det genom annan framtida sysselsättning kan finnas en risk för ekonomisk skada för staten, otillbörlig fördel för någon enskild eller att allmänhetens förtroende för staten skadas. Två olika restriktioner ska införas: karensrestriktion och ämnesrestriktion. Karens innebär att statsrådet eller statssekreteraren inte får påbörja ett nytt uppdrag, en ny anställning eller en ny näringsverksamhet upp efter att uppdraget eller anställningen avslutades. Ämnesrestriktion innebär att den enskilde inom ramen för ett nytt uppdrag, en ny anställning eller en ny näringsverksamhet inte får befatta sig med vissa särskilt angivna frågor av upp efter avgången. Den nya nämnden, som kammaren strax ska välja, ska pröva om ett före detta statsråd eller en före detta statssekreterare ska omfattas av karens- eller ämnesrestriktion. Det är ett viktigt och svårt uppdrag som ankommer på nämnden. kommer nämnden att utveckla en praxis som sannolikt kommer att bli styrande . har därför med stor omsorg gripit sig an uppdraget att nominera ledamöter till den nya nämnden. Ordförande och vice ordförande har varit ordinarie domare. Därutöver ska nämnden bestå av tre ledamöter, varav en ledamot ska ha varit före detta statsråd och en ledamot ska ha varit före detta statssekreterare. har efter sin beredning enhälligt i kammaren föreslagit att kammaren till ordförande i nämnden ska välja justitiekansler , att kammaren till vice ordförande ska välja kammarrättspresident samt att kammaren som ledamöter ska välja landshövdingen och före detta statsrådet , kommersrådet och före detta statssekreteraren samt före detta chefsjustitieombudsmannen . Jag yrkar därmed bifall till eniga förslag. Från hade följande skrivelse kommit in: Enligt bestämmelsen i 13 kap. 14 a § riksdagsordningen i dess lydelse per består statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner av en ordförande och fyra andra ledamöter, varav en ska vara ordförandens ersättare. De väljs var för sig av året före ett ordinarie val till för tiden till dess ett nytt val till nämnden har ägt rum. Enligt övergångsbestämmelsen sker dock val av ledamöter första gången . till nämnden bereds av (tilläggsbestämmelse 13.14 a.1). till statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner föreslår enhälligt att från till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum till ordförande i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner väljer justitiekanslern och till vice ordförande kammarrättspresidenten samt till ledamöter väljer landshövdingen , kommerserådet och f.d. chefsjustitieombudsmannen . Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till dess nytt val till nämnden genomförts till ordförande i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ledamot och ersättare för ordföranden i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ledamot i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ledamot i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ledamot i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2017/18:30 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från näringsutskottet. § 4 Anmälan om uteblivna svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:583 Interpellation 2017/18:583 Regeringens flygskatt av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är dels tidigare inplanerade engagemang, dels att det inte finns några ytterligare sammanträden för interpellationssvar inplanerade . Interpellation 2017/18:584 Interpellation 2017/18:584 Höjda skatter av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är dels tidigare inplanerade engagemang, dels att det inte finns några ytterligare sammanträden för interpellationssvar inplanerade . Interpellation 2017/18:587 Interpellation 2017/18:587 RUT-avdraget av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är dels tidigare inplanerade engagemang, dels att det inte finns några ytterligare sammanträden för interpellationssvar inplanerade . Interpellation 2017/18:588 Interpellation 2017/18:588 Digitaliseringen hos av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är tidigare inplanerade engagemang, dels att det inte finns några ytterligare sammanträden för interpellationssvar inplanerade . Interpellation 2017/18:590 Interpellation 2017/18:590 Den nya lagen om personalliggare av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är tidigare inplanerade engagemang, dels att det inte finns några ytterligare sammanträden för interpellationssvar inplanerade . § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM105 EU:s årsbudget , till finansutskottet 2017/18:FPM106 Bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag (2018) 331 till finansutskottet 2017/18:FPM107 Förordning om värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar COM(2018) 339 till finansutskottet 2017/18:FPM108 CO2-krav för tunga fordon COM(2018) 284 till miljö‑ och jordbruksutskottet 2017/18:FPM109 Förordning om energimärkning för däck COM(2018) 296 till näringsutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till miljö- och jordbruksutskottet: RiR 2018:17 Skyddet av värdefull skog § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:AU14 Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen 2017/18:UbU30 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program 2017/18:UbU31 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas 2017/18:UbU28 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet 2017/18:UbU32 Riktade statsbidrag till skolan 2017/18:TU18 Infrastrukturfrågor 2017/18:TU22 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2017/18:KU20 2 (M): konstitutionsutskott har alltsedan 1809, alltså , granskat att regeringen och dess medlemmar i sin ämbetsutövning har följt grundlagarna och andra lagar och regler som styr regeringsarbetet. KU:s granskning är formell. Frågan gäller inte om en viss åtgärd är politiskt önskvärd eller inte utan om gällande regler har följts när beslutet fattades eller åtgärden företogs. Jag vill, herr talman, meddela att även detta år har granskat ett antal anmälningar mot regeringen och har sammanställt sina iakttagelser i ett betänkande som härmed redovisas för kammaren. Denna granskning av anmälningar som lämnats in av riksdagsledamöter gör KU varje vår. Alla anmälningar som kommit in senast granskas innevarande vår, medan anmälningar som kommer in senare granskas . Årets granskning har avsett 33 anmälningar, ett med KU:s mått mätt normalt antal. har antalet anmälningar varierat från ungefär 20 till ungefär 40. Dessa 33 anmälningar har lagts ihop till 29 granskningsärenden, varav 26 rör sittande regering, medan 2 rör den tidigare regeringen och 1 rör båda regeringarna. Det här är den sista granskningsdebatten under den här mandatperioden, och det kan vara på sin plats att göra en summering. Vi kan se tillbaka på en mandatperiod som på flera sätt varit mindre lyckad i svensk politik men som på samma gång har varit fyra bra år för konstitutionsutskott. har det med jämna mellanrum uppstått en debatt om KU:s påstådda politisering. Vissa år har motsättningarna i utskottet varit stora och lett till ett antal ställningstaganden som ledamöterna inte kunnat enas om. När jag blev ordförande i 2014 och blev vice ordförande visade det sig att vi hade den gemensamma ambitionen att försöka föra KU tillbaka till rötterna, den juridiska och konstitutionella granskningen. Vi ville komma bort från det som alltför många förknippade med KU – partipolitiska övertoner och motsättningar. Det har lyckats över förväntan. , 2015, lyckades vi uppnå bred enighet i utskottet med bara någon enstaka reservation. Året därpå, 2016, kunde vi åter presentera ett i princip enigt granskningsbetänkande, och detsamma skedde . Så enigt hade KU inte varit . Jag har översiktligt gått tillbaka i tiden, så jag kan med rätt stor säkerhet säga att KU inte har varit så här enigt i en vårgranskning . Under årets granskning har jag fått många frågor på temat ”Kommer ni att kunna bli överens igen?”. Den politiska temperaturen är hög. Det är kvar till valet, och KU har haft att hantera en mycket känslig fråga, regeringens hantering av säkerhetskrisen vid Transportstyrelsen. Det är därför med stor glädje som jag kan meddela kammaren att vi har lyckats komma fram till ett i princip enigt granskningsbetänkande. finns någon enstaka reservation, men de slutsatser som KU kommit fram till har alltså mycket brett stöd. Det genomsnittliga antalet reservationer för de 20 åren närmast var strax över nio, vilket onekligen ger en bild av den tidigare höga konfliktnivån i utskottet. Jag vill framföra ett varmt tack till övriga partier och ledamöter i utskottet för ett samarbete som har bedrivits på ett sakligt, sansat och civiliserat sätt, och jag vill särskilt tacka , vars erfarenhet och kunskap har varit avgörande för att vi har kunnat uppnå detta fina resultat. Jag vill även rikta ett stort tack till utmärkta kansli, under ledning av kanslichef , biträdande kanslichef och vikarierande biträdande kanslichef . Jag vill också särskilt nämna föredraganden , som ansvarat för de båda granskningarna som rör Transportstyrelsen och som gjort ett utmärkt arbete med dessa två mycket omfattande ärenden. Varför är det viktigt att KU är överens? KU:s uppgift är att bedöma om regeringen och enskilda ministrar har följt de bestämmelser som styr regeringens arbete. Därigenom bygger KU, genom sina uttalanden, steg för steg, år för år, en allt finmaskigare konstitutionell praxis för vad som är bra regeringsarbete. Det är en styrka, särskilt om det parlamentariska läget är osäkert, att vi kan vara brett överens om denna praxis, så att den ligger fast oavsett vem som för tillfället styr . Dessutom: I när utländska och inhemska krafter försöker skapa osäkerhet och splittring är det viktigt att det finns motkrafter som står för lugn, sammanhållning och stabilitet. Till detta hör att vårda och värna våra demokratiska institutioner. Min uppfattning är att KU:s ledamöter genom sitt agerande har vårdat KU som institution och gett KU större styrka och trovärdighet. Låt mig i detta sammanhang även konstatera att vi den här mandatperioden också har kunnat uppnå bred enighet i KU i en rad viktiga, sakpolitiska frågor. Det har gällt bland annat förebyggande av våldsbejakande extremism, rätten till skadestånd när staten eller en kommun bryter mot , den omfattande översynen av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, behovet av förstärkt tjänstemannaansvar, förstärkt skydd för domstolarnas oberoende i en orolig tid samt den uppmärksammade överenskommelsen om det offentliga belöningssystemet, anslaget till hovet och allmänna flaggdagar. Det finns i sakpolitiska frågor som rör demokratins spelregler och offentliga institutioner ett särskilt värde i bred enighet, och jag är därför glad och stolt också över dessa olika ställningstaganden. För att lämna sakpolitiken och utveckla resonemanget något ytterligare om KU:s breda enighet när det gäller granskningen av regeringen kan man konstatera att det är bra att vara överens om texterna och ännu bättre om man även är överens om tolkningen. har det ibland gjorts gällande att KU enbart framför kritiska synpunkter i de ärenden där ordet kritik används i KU:s slutsatser. KU har dock länge varit överens om att kritiska omdömen och påpekanden om felaktigheter och brister kan uttryckas på olika sätt, med eller utan ordet kritik. För att göra detta tydligt valde KU att inte alls använda ordet kritik. I stället framfördes kritiska synpunkter med andra ordval. Så har KU valt att göra även . Härutöver fanns en ambition i utskottet att försöka skapa ett ännu bredare samförstånd om hur vi ska se på KU:s sätt att uttrycka sig och hur vi ska tolka KU:s ställningstaganden. Vi valde i utskottet att låta denna process ta formen av en diskussion om ett pressmeddelande. Även har utskottet utarbetat ett pressmeddelande, som har delats in i två avsnitt. Det första har rubriken ”Brister i regeringens handläggning och statsrådens agerande”. Där räknar vi upp de ärenden där vi är överens om att KU påpekar brister av olika slag – genomför prickningar, för att använda mediernas uttryckssätt. Det andra avsnittet har rubriken ”Andra resultat i granskningen”, och där presenteras några övriga intressanta slutsatser. På detta sätt råder det ingen tvekan om vilka ärenden som innehåller påpekanden om brister och vilka som inte gör det. Vi återkommer senare under denna debatt till de olika ärendena mer i detalj, men låt mig här ge en översiktlig bild av vad som nämns under rubriken ”Brister i regeringens handläggning och statsrådens agerande”. Det ärende som rör regeringens hantering av säkerhetskrisen vid Transportstyrelsen är den största granskning som KU har genomfört och en av de större . Vi återkommer närmare till slutsatserna i nästa debattrunda, så jag noterar här enbart att KU anser att före detta inrikesminister har brustit, att före detta infrastrukturminister har brustit och att statsminister bär det yttersta ansvaret för att rutinerna för informationsöverföring inom regeringen och inte har fungerat. Vi nämner även att inrikesministerns dåvarande statssekreterare har brustit. Men KU utkräver ansvar på konstitutionell grund av statsråd, och därför får bära det politiska ansvaret för detta. Däremot får försvarsminister inte kritik av KU. KU har också behandlat ett ärende som rör den förra regeringens agerande när det gäller Transportstyrelsens it-upphandling samt informationssäkerhet. KU konstaterar att det inte framkommit något som visar att den förra regeringen var informerad om eller delaktig i Transportstyrelsens planer på att upphandla sin it-drift. KU anser däremot att den förra regeringens arbete med informationssäkerhetsfrågor generellt var eftersatt och att den dåvarande regeringen inte gjorde tillräckligt för att brister skulle åtgärdas. KU ifrågasätter också om ansvarsfördelningen när det gäller informationssäkerhet var tillräckligt tydlig och säger att den förre it-ministern lämnade bristfällig information i en utfrågning. Härutöver påpekar KU brister i ytterligare tio ärenden. Det mest uppmärksammade är nog det som rör UD:s hantering av handlingar i säkerhetsrådskampanjen, där KU framhåller att utrikesministern inte kan undgå ansvar för bristerna i hanteringen av allmänna handlingar. UD:s hantering av handlingar aktualiserades också i ett ärende om statsministerns utfrågning i KU . KU säger att det är otillfredsställande när KU med kort mellanrum får motstridiga besked som gäller handlingsoffentlighet och sekretess. Vad gäller hanteringen av flyktingkrisen anför KU att regeringen borde ha agerat mer proaktivt när det stod klart att juliprognos 2015 var överspelad. Efter den debatt som uppkom när det gäller Försvarsberedningens rapport understryker KU vikten av att regeringen samordnar sina uttalanden när det gäller försvars- och säkerhetspolitik, för att säkerställa att det inte uppstår missförstånd eller motstridiga tolkningar. står i fokus för ett annat ärende. KU anser att högskoleministerns statssekreterare har agerat olämpligt, något som statsrådet bär ansvar för. Högskoleministern har även brustit i ett ärende som rör etablering i . Statsrådet har på Twitter redovisat arbetslöshetsstatistik på ett missvisande sätt. har i ett svar till KU om tillgången på poliser lämnat en uppgift som är ofullständig och därmed ger en missvisande bild. Slutligen, i ett ärende som rör regleringsbrev till om assistansersättning, säger att det inte går att utesluta att formuleringar av det slag som regeringen använde i förlängningen riskerar att leda till felaktiga bedömningar i enskilda ärenden. Detta, herr talman, är viktiga iakttagelser och påpekanden i både stora och dramatiska ärenden och mindre, inte så uppmärksammade ärenden, och det illustrerar en av de saker som gör KU speciellt. I många parlament kan man tillsätta särskilda granskningsutskott när en skandal inträffar, men jag vill påstå att KU är tämligen unikt på så sätt att KU år , i ärende efter ärende, granskar smått och stort och genom sina uttalanden lägger till nya byggstenar till sitt stora bygge av konstitutionell praxis som anger hur ett bra regeringsarbete ska bedrivas. Därigenom skapas ett allt finmaskigare nät av normer som bildar utgångspunkt när KU nästa gång närmar sig en fråga som liknar något som har prövats förut. Vår stat och vårt samhälle ser helt annorlunda ut nu än när KU skapades i efterdyningarna av statskupp och slutet för det kungliga enväldet, men det är nu liksom då av central betydelse att säkerställa att regeringsmakten utövas under lagarna. Genom att behålla sin historiska uppgift men utföra den med utgångspunkt i de förutsättningar som råder i vårt moderna samhälle är och förblir KU ett i hög grad relevant och viktigt verktyg för att utöva kontrollmakt. Därigenom förenar KU arvet med en ny tids krav – krav som konstitutionsutskott har kunnat leva upp till även detta dramatiska valår 2018. Detta är jag som utskottets ordförande stolt över, och jag vet att mina kollegor i utskottet delar den stoltheten. 3 (S): Det är som vi här debatterar ett granskningsbetänkande som vi i stort sett är eniga om. Det är av ansvarstagande, där vi gemensamt har kunnat stärka förtroendet för kontrollmakt och därigenom göra en konkret insats för den parlamentariska demokratin. Jag vill passa på att tacka ordföranden och övriga ledamöter för ett gott och konstruktivt samarbete mandatperioden igenom. Även detta valår, med uppmärksammade ärenden, har vi kunnat arbeta i god anda. I av ökad polarisering, inte bara i vårt land utan på många håll i den demokratiska världen, är detta en bedrift. Regeringen styr riket. I en orolig värld och i det nya parlamentariska läge vi har är detta en mer komplex uppgift . Jag vill notera att den regering vi har har skaffat sig ökad erfarenhet och säkerligen också på sätt och vis har tagit del av granskningar . Tillåt mig emellertid att också ödmjukt varna mina kära utskottskollegor från oppositionen för att falla för frestelsen att förminska KU:s granskning till en matematik där man går igenom antalet ärenden där vi kan ha synpunkter. Det är ändå en kvalitativ bedömning som sker. Matematikens förenklade värld, som löser världsgåtorna teoretiskt, är därför inte helt lämplig i detta sammanhang. Vad gäller ärendena om informationssäkerhet och upphandling av Transportstyrelsens it-verksamhet, där vi riktar kritik mot både den nuvarande regeringen och den förra alliansregeringen, hänvisar jag till kommande anföranden från mina kollegor . Men låt mig upprepa mina reflektioner från presskonferensen. Efter slut inleddes en period, särskilt i men även i andra demokratiska länder, med en påtaglig optimism om det allmänna säkerhetsläget. har hastigheten i den tekniska utvecklingen med nya digitala kommunikationsvägar varit hisnande. Ett traditionellt civilt eller militärt inriktat spionage har numera också fått nya armar genom cyberhantering, både att avlyssna och att störa kommunikationerna i det som är nästan en huvudpart av kommunikationsmetoderna . I denna utveckling är det min bedömning att det , från omkring 1990 och oavsett regering, har funnits en viss underskattning av riskerna och en bristande säkerhetskultur i förhållande till it‑säkerhet. Brottet skedde först genom de ryska angreppen mot och , där cyberangrepp var en del men där det också till syvende och sist blev militär traditionell maktutövning på marken som karakteriserade detta. Det är ett krig som fortsätter i . Och fortfarande byggs det på med angrepp inom cybervärlden och avspaning av kunskaper om förhållanden genom cybertekniken. Låt mig beröra några ytterligare ärenden som ligger åt samma håll. När det gäller frågan om UD:s hantering av handlingar under kampanjen för att skulle bli vald till säkerhetsrådsmedlem upprättades det en så kallad digital arbetsyta mellan UD och den svenska FN-representationen. KU riktar kritik mot hur detta hur detta har försvårat för allmänhet och medier att använda sig av den svenska handlingsoffentlighetsprincipen. Det är inte första gången som KU riktar kritik av detta slag mot olika statsråd men mot samma utrikesdepartement. Oavsett minister och färg på regeringen tycks den icke-politiska organisationen inom ha svårt att fullt ut förhålla sig till principerna i tryckfrihetsförordningen och i yttrandefrihetsgrundlagen. Vi vet att har konventionsåtaganden för att skydda diplomatisk sekretess när det gäller de länder som vi har diplomatisk representation med. Men det är att gå för långt att på det sätt som sker helt enkelt nonchalera föreskrifterna om att inkommande handlingar ska registreras och kunna prövas om de innehåller sekretessartat material eller ej och i så fall kunna utlämnas. Det är frustrerande för oss i vårt utskott. Det finns därför anledning att lyfta blicken och fråga sig: Hur fungerar egentligen denna lagstiftning i det moderna digitala samhället? Jag hoppas att det kan vara en uppgift som kommande konstitutionsutskott och riksdag tar sig an. Principerna i vår kära gamla tryckfrihetsförordning och i dess modernare kusin yttrandefrihetsgrundlagen ska vi ha kvar, men är det rimligt att de är organiserade, inklusive ansvaret för ett enskilt statsråd, på det sätt som är fallet? Vi välkomnar den översyn som utrikesministern har initierat, men vi tror att vi behöver gå djupare i denna frågeställning. Låt mig också få passa på att notera att vi på nytt har granskat säkerhetsrådskampanjen i sak. Skedde det någonting som var löften som stred mot utrikespolitik i syfte att värva staters och nationers stöd i FN? Fanns det element av korruptiv verksamhet? På nytt har vi gått igenom detta. Av allt att döma som vi har sett och kunnat bedöma har vi funnit att denna kampanj har utförts med sjysta metoder. Jag har varit jävig i två ärenden, och det gäller hur regeringen har behandlat Försvarsberedningens rapport som presenterades dagarna . Jag har alltså inte deltagit i beredningen av ärendet. Men jag vill i detta sammanhang ändå göra en kommentar. Vi kan konstatera att UD:s talepunkter som gällde för regeringen togs fram i enlighet med de regler som finns. Vi har också funnit att företrädarna för delvis har skilt sig åt när de har talat om vad Försvarsberedningen har uttalat. Det måste finnas ett visst utrymme för anpassning och nyansering av utrikespolitiska uttalanden beroende på situation och sammanhang. Jag kan konstatera att vi har funnit att inget av uttalandena, som är något skiljaktiga mellan olika statsråd, kan innebära någon ny politisk linje. är det, herr talman, olyckligt att vissa uttalanden uppenbarligen har uppfattats som motsägelsefulla.