prot · H509112 · 2018-05-16 00:00:00 — Vad man måste göra vid utkontraktering är att se till att man har en kritisk granskning från fall till fall. Vi vet också att det nu pågår en utredning ledd av som tittar på frågan om utkontraktering. Vi stöder den och har inga som helst invändningar. Vi tycker i grunden att det är bra, så det finns inga naiva förespeglingar kring detta. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säker-hetsskyddslag Det jag ändå vill notera när vi talar om denna fråga är att mig veterligen är det enda parti som har varit ute och sagt att vi också måste diskutera utländska investeringar i kritisk infrastruktur. Detta gör vi i medvetenhet om att vi i grunden är rätt så positiva till OPS och den typen av lösningar, så länge det sker från fall till fall. Vi har dock signalerat att vi efter valet kommer att ta initiativ till en utredning där vi tittar över investeringar i kritisk infrastruktur i , just för att få ordning och reda på detta. Det tror jag är helt nödvändigt i ett läge där vi vet att underrättelsehotet mot oss ökar och vi ser stora investeringar, framför allt från men även från , i kritisk infrastruktur. Får vi ordning på detta tror jag att vi kan hitta balansen mellan vad det privata och det offentliga ska göra även när det gäller säkerhetskänslig verksamhet. 104 i (S) replik: Jag vill bara säga att jag tycker att det är bra att vi är överens om att tillsyn är en viktig del i statlig, offentlig och även enskild verksamhet. Men säger också att det inte finns mycket i denna proposition som säger hur man ska hantera tillsynen, och det har ni också skrivit i er motion. Faktum är dock att denna proposition bygger på en utredning som er regering tillsatte 2011. Där stod inte mycket. Det fanns inget speciellt uppdrag att titta djupare på denna bit. Det är därför vår regering har tillsatt en kompletterande utredning – för att man behöver se över just den ändamålsenliga tillsynen. Ni tar också, och det gjorde även i sitt anförande, upp detta med utkontraktering och hur man skulle kunna backa tillbaka. Jag tror inte att det går att fullt ut göra det, men jag tycker att det är väldigt bra att vi får bättre koll. Jag tror att vi är fullständigt överens om detta. gjordes en förordningsändring, på grund av att det går snabbare. En lagändring tar ju . Men det är väl klokt att man även ser över hur man ska förhålla sig till tillsynskraven – om de ska finnas i lag eller i förordning. Det tycker jag också. Sedan vill jag bara avsluta med att säga: Transportstyrelsen granskas just nu av KU, så jag tycker inte att vi ska ha synpunkter på det ena eller det andra hållet. Jag ser fram emot KU:s redovisning av den granskning man har gjort. 105 (M) replik: Ja, det stämmer, som i säger, att den utredning som låg till grund för propositionen sjösattes . Det var som var utredare. Jag kan bara konstatera att vi 2011 hade ett fundamentalt annat säkerhetspolitiskt läge i . Jag tror att mycket av intentionerna med den utredningen handlade om att harmonisera säkerhetsskyddsklassificeringen i till exempel med Natos nivå – man har fyra olika klasser. Det var alltså ett stort harmoniseringsförsök. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säker-hetsskyddslag Sedan tycker väl jag att den nuvarande regeringen borde ha hörsammat de signaler som vi ändå fick genom den säkerhetspolitiska vindkantring som ägde rum efter 2014. Det handlar framför allt om illegala annektering av och dess krigföring i . Det ställer ju nya och högre krav på att regeringen faktiskt bakar in viktiga säkerhetsskyddsbestämmelser i denna lagstiftning. Det är helt korrekt att det är en pågående utredning, som driver, som bland annat tittar på detta. Men hans utredning handlar framför allt om att titta på sanktionssystemet. Det är det som är det viktiga. I andra hand tittar man på utkontrakteringsfrågan. Vad vi efterfrågar i vår motion är faktiskt en bredare översyn av tillsynsmyndigheternas ansvar och uppgifter. Det står väldigt tydligt i direktiv att han ska utgå från den struktur som vi har . Det står ingenting om att eventuella resursförstärkningar måste ske på detta område. Det finns alltså en rad frågeställningar som måste hanteras bredare än det mandat som har. Han ska vara klar med sin utredning . 106 i (S) replik: Han har tre uppdrag. Utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet – det handlar exempelvis om behovet av att förebygga med tillståndsprövning – är ett. Det andra handlar om sanktioner, som säger. Det tredje uppdraget han har handlar om ändamålsenlig tillsyn. Alla de förslag som ni har i er motion har han redan fått ett uppdrag om. säger att vi skulle ha kommit igång med detta , men utredningen kom 2015. Ska en utredning behandlas korrekt ska den gå ut på remiss. Och när det är en ganska tung utredning som handlar om en ny säkerhetsskyddslag gäller det att remissinstanserna får tid på sig men också att får tid på sig att gå igenom vad remissinstanserna säger innan man tillsätter någon kompletterande utredning. Det är nämligen ganska meningslöst att föregripa den processen och kanske hamna helt fel och få göra om alltihop och tillsätta en ny utredning. Detta ligger alltså och släpar sedan utredningen . Det fanns behov av den utredningen. Vi fick remissvaren – det gällde både kritiken och det som tillstyrktes. kompletterar man detta. Jag ser fram emot att se vilka svar och vilka frågor som behandlas och som redovisas . 107 (M) replik: Jag måste tyvärr korrigera på två punkter. Vad jag sa var inte att man nödvändigtvis skulle börja skriva propositionen 2014, utan vad jag sa var att det var en säkerhetspolitisk vattendelare 2014, vilket borde ha gjort att man tog till sig många fler signaler om att vi behöver höja säkerhetsskyddet. Det var en allmän reflektion om att den säkerhetspolitiska omvärldsmiljön var fundamentalt annorlunda efter 2014. Det är det som kritiken handlar om i det avseendet. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säker-hetsskyddslag Sedan gäller det de direktiv som har och det som vi har haft synpunkter på och invändningar mot. Det står, precis som säger, att han också ska titta på tillsynsfunktionen. Men det står: inom ramen för nuvarande strukturer. Det ska alltså vara och Försvarsmakten som ska hantera detta. Det står ingenting om några möjligheter till organisationsförändringar. Det står ingenting om möjligheten att detta kommer att kosta mer pengar – det vet vi att det kommer att göra. Det har framkommit i många av remissvaren att denna lagstiftning är väldigt bred till sin karaktär. Den rymmer alla frågor som är känsliga för säkerhet. Den berör alltså alla som bedriver säkerhetskänslig verksamhet. Det innebär att det finns ett stort tolkningsutrymme. Vi vet också att lagen kommer att utvidgas. Det blir fler aktörer som den kommer att påverkas av. Då krävs det att vi förstärker tillsynsmyndigheternas resurser och organisationer och att vi tittar över deras ansvar i en mycket större omfattning än vad jag tycker att utredningsdirektiv ger uttryck för. 108 (MP): debatterar justitieutskottet betänkandet Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag. anser att måste bygga sin säkerhet brett. De hot som vi står inför är inte bara militära hot. Det handlar även om risken för påverkansoperationer från såväl främmande makt som enskilda aktörer och organisationer samt om terrorhot och annat. Det är centralt att vi tar informationssäkerheten på största allvar. Detta gäller alla verksamheter. De hot som vi står inför är nämligen av den karaktären att även en privat aktörs verksamhet, till exempel elbolag eller andra som utför samhällsviktiga funktioner, kan bli föremål för attacker, som i sin tur riskerar säkerheten för människorna i . Därför tycker jag att det allra viktigaste att lyfta i denna nya lag är det tydliggjorda ansvaret för alla aktörer att göra säkerhetsanalyser av den information och de värden som finns i deras verksamhet. I det sammanhanget går det inte att undvika att prata om Transportstyrelsen och den uppenbara brist på förståelse som rådde på myndigheten i fråga om att den information som hanterades var så skyddsvärd att den inte kunde utkontrakteras hur som helst. Även om vi ska avvakta vidare granskning är det alldeles uppenbart att det haveriet förtjänar att diskuteras även i detta sammanhang. Det är ett tydligt exempel på när det finns brister i just arbetet med säkerhetsskydd. Mycket har sagts om det förslag som presenteras . Jag ska inte förlänga debatten ytterligare. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, inklusive uppmaningen att man ska fördjupa sig vidare i frågorna om tillsyn. 109 (C): Men det här är ju allvar – de orden yppades på ett sammanträde som handlade om säkerhet och de hot som hänger över oss. Så är det. Det gick plötsligt upp för den mötesdeltagare som sa just detta. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säker-hetsskyddslag Det har varit allvar . Jag tror att det är dags för hela det politiska spelfältet att göra samma typ av uppvaknande som kollegan gjorde vid detta sammanträde. Vi måste inse att det finns krafter som inte vill väl och att dessa krafter har resurser, vilja och förmåga att skada oss om vi hamnar i en situation där vi och våra intressen står mellan dem och deras. Vi som arbetar med dessa frågor ser hur förberedelser för aggression mot försiggår . Det handlar om att skaffa information om väsentliga samhällsfunktioner och kunskap om hur man slår ut dem, allt för att skada vårt samhälles funktion och försvaga oss. Detta är någonting som sker på alla bogar. Dels förstås det rent fysiska, alltså våra vardagliga behov av el, livsmedel, kontanter och kommunikation, dels det digitala. Upprinnelsen till det betänkande vi debatterar är i mångt och mycket behovet av att styra upp säkerhetsskyddet, som vi med olika exempel har sett varit för svagt. Det mest uppmärksammade exemplet har nämnts här och måste anses vara Transportstyrelsens fullständiga haveri som uppdagades , något som satte fokus på regeringens bristfälliga säkerhetsarbete. Två ministrar tvingades lämna regeringen med anledning av detta, och det pågår en granskning i om ansvarsfrågorna. Det är anmärkningsvärt att statsministern, om det nu var så, tillät sig att hållas i okunskap om detta för rikets säkerhet mycket, mycket allvarliga. Jag ska dock inte uppehålla mig onödigt länge vid det, för nu gäller det att se framåt. Detta kan och bör dryftas i andra forum. Det viktiga är vad vi lär oss av regeringens säkerhetshaveri och vad vi kan göra framåt för att se till att det inte händer igen, som vi också minskar risken för att andra, liknande fall ska uppstå. i världen, länder förklarade krig mot varandra i snirkligt skrivna brev med kungens sigill, började krig med att soldater marscherade in över en gräns. är det i stället så krig slutar – med att soldater marscherar in. Från en tydlig gräns mellan krig och fred har vi i stället ett stort antal nyanser av mörker där skymningsläget får anses vara det avgörande och mest känsliga. Alla som spelar schack vet att man alltför ofta, åtminstone när man liksom jag inte är särskilt skicklig, drabbas av insikten att det som ger dig problem nu faktiskt grundlades fyra drag tillbaka. Det var då du hade behövt göra något. Vi måste förstå att kriget på många sätt redan pågår och att våra motståndare gör sina drag . Hur vi kommer att kunna hantera dem beror på hur vi hanterar dessa hot , innan vi hamnar i ett läge där vi måste offra våra käraste pjäser för att hålla oss kvar i spelet. Säkerhetsskyddet är av väsentlig betydelse, och även om det naturligtvis är bra att regeringen går fram med förslaget är det kanske symtomatiskt för att vi i Alliansen måste ta ansvar för att justera och förbättra de förslag som läggs på bord. Det är bra att vi hittat ett samförstånd i utskottet, och kollegorna här ska ha en uppriktig eloge för sin vilja att lyssna, diskutera och utveckla lagförslagen utifrån Alliansens tankar. Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säker-hetsskyddslag måste vi konstatera att vi förlorar tid och momentum när regeringen envisas med att leverera in undermåliga eller åtminstone otillräckliga förslag. finns dock möjlighet att ändra på detta och välja ett nytt ledarskap för framåt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 20 anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan betänkande 2017/18:UU24 anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan (prop. 2017/18:160) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 24.) § 21 Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan betänkande 2017/18:UU25 Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan (prop. 2017/18:143) 110 (V): Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan punkt i solidariteten med det afghanska folket. Vi vill att ska vara en aktiv och närvarande aktör i och understöder det arbete som afghanska människor bedriver för fred, utveckling, demokrati och jämställdhet. Det är så det afghanska samhället kan stabiliseras och vidareutvecklas. Förhandlingarna om samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan och påbörjades och är, som regeringen beskriver i sin proposition, ett viktigt steg för EU:s engagemang i . har länge efterfrågat ett ökat fokus på civila och humanitära insatser i stället för militära. Vi står därför bakom stora delar av avtalet men vill särskilt stryka under vikten av att självt måste tillåtas äga sin utveckling. Vi vill också poängtera att genomförandet av avtalets olika delar måste ske med respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan historia visar att det inte finns någon militär lösning på landets problem. Utländsk militär närvaro har gång på gång fördjupat och förstärkt landets konflikter. ser att stora utmaningar bara kan lösas genom en civil och politisk strategi. I växer det nu upp en ny generation av unga kvinnor och män. För många av dem saknas möjligheter till utbildning, försörjning och ett liv som inte begränsas av förtryck och fattigdom. Den bilden bekräftas inte minst av alla de ensamkommande barn och ungdomar som flytt landet. Det måste skapas en framtid för alla ungdomar och barn i . Bristande framtidstro och frustration är talibanernas bästa vän; det både underlättar deras rekrytering och ger Daish luft under vingarna. Civilt bistånd är därför avgörande för att lösa grundorsakerna till kriget i . Civila insatser måste kompletteras med insatser för att stödja försöken till en freds- och försoningsprocess. Denna process måste rymma ett brett spektrum av alla berörda grupper i det afghanska samhället för att en långsiktig, fredlig lösning ska kunna ta form. Därför är det viktigt att det civila samhället får en mer framträdande roll i framtida fredssamtal. Särskilt viktigt är det att kvinnor inkluderas i fredsprocessen så att deras inflytande och rättigheter inte förhandlas bort. värnar rätten att söka asyl och möjligheten till lagliga flyktvägar. mellan och innehåller tyvärr även skrivningar rörande migration. Där slås bland annat fast att parterna ska samarbeta i syfte att förhindra irreguljära migrationsströmmar och att detta ska gå i linje med unionens övergripande strategi för migration och rörlighet samt relevanta internationella konventioner. är starkt kritiskt till det rådande återvändandeavtalet mellan och . Det gäller också det efterföljande bilaterala avtalet mellan och . I en situation där behovet av ett effektivt bistånd är enormt och behovet av stöd till människor på flykt är större än någonsin väljer EU att lägga om sin biståndspolitik i syfte att stoppa migrationen i stället för att bekämpa fattigdomen och utjämna klyftorna. är att sluta flyktingavtal med fattiga länder för att hålla människor utanför unionens gränser. När nöden är som störst väljer världens rikaste kontinent att ducka för sitt ansvar för människor på flykt. har EU arbetat intensivt med att sluta pakter med en rad länder i bland annat och för att hindra flyktingar från att komma till . Pakterna innehåller löften om bistånd och handelsavtal i utbyte mot att migrationen kontrolleras. generaldirektorat för utvecklingsfrågor har kommit fram till att migration är primärt fokus i av de biståndsinsatser som EU planerat . Omprioriteringen inom biståndspolitiken sprider sig även till de bilaterala biståndsprogrammen inom EU:s medlemsstater. EU:s nya fokus i biståndspolitiken strider därmed mot biståndets grundläggande principer. Bistånd ska utgå från mottagarens egna behov och prioriteringar och får inte villkoras utifrån politiska prioriteringar i givarländerna. Flera av de EU-insatser som finansieras med biståndsmedel får inte räknas som bistånd. Bland annat handlar det om bistånd till gränsbevakning och förvar. Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan När EU tecknade återvändandeavtal med var det med hot om att dra tillbaka biståndet på motsvarande . är ett av världens fattigaste länder. Deras inhemska intäkter utgör av bnp, och de är därmed så pass beroende av utländskt bistånd att den afghanska regeringen hade svårt att stå emot pressen från EU. kan på inget sätt beskrivas som ett säkert land, och utvecklingsutmaningarna är enorma. Den afghanska flyktingministern har vädjat till EU att inte deportera människor till landet. I stället har man genom avtalet tvingats förbinda sig till att återta flyktingar som utvisats med tvång, någonting man tidigare motsatt sig. Att genom EU:s avtal har tecknat ett bilateralt återtagandeavtal med är direkt skamligt. Vi har ju dessutom fått rapporter om hur ungdomar som återvänt faktiskt har dödats. har i tidigare motioner i sagt att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation. 111 (C): Utmaningarna för det krigs- och konfliktdrabbade afghanska folket är naturligtvis oerhört stora. ger, och har givit, ett långvarigt stöd till afghanerna på områden som rör säkerhet och utveckling. har också ett långsiktigt avtal med . Svenska kvinnor och män har medverkat i arbetet i den civila ideella sektorn, med svenska folkets stöd, och i den svenska militära insatsen. För det ska de alla ha tack. Det är ett viktigt arbete som har gjorts och fortfarande görs. Betänkandet handlar om EU:s samarbete med . Precis som har ett långsiktigt avtal är det bra att det nu blir ett långsiktigt avtal mellan och . Det är ett avtal som siktar framåt, och det är ett avtal som baseras på ett antal principer som vi tycker är viktiga. Det är handlar om rättsstaten och demokratin. Det är inte minst viktigt inför det kommande valet, som är av stor betydelse. Vi hoppas att vi än en gång kan se att vi har skapat förutsättningar också för kvinnor i att delta i valet, precis som vi har gjort tidigare. Det som har varit föremål för diskussion i det här betänkandet är återtagandeavtalet. Låt mig vara tydlig, fru talman. Det här handlar om rätten att återvända. Det handlar inte om att bistånd ska villkoras, utan det handlar om att länder inte ska stänga ute sitt folk. of return, rätten att få återvända, är en viktig princip som vi i har hävdat, och hävdar alltjämt. Länder ska inte kunna etniskt rensa eller stänga ute sin befolkning, utan den ska få möjlighet att återvända. Det är en viktig utgångspunkt när vi talar om återvändandeavtal. låter det bara som att vi kastar ut eller tvingar ut, men det handlar naturligtvis också om rätten att återvända. Låt oss ta som ett exempel. Landet kräver att medborgarna uppvisar bevis på att de har ägt mark eller fastigheter , annars blir egendomen statens. Det innebär att man nekar människor möjlighet att få återgå till den tillvaro de haft före kriget. Vi ska naturligtvis inte understödja en sådan politik. Därför är det viktigt att det finns en återtagandedel i avtalen; rätten att återvända. Samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och islamiska republiken , å andra sidan Jag vill understryka att i det här avtalet, vilket också utskottet betonar, handlar det inte om att villkora bistånd, utan det handlar om att och EU ska hitta gemensamma lösningar. Det handlar också om att man från EU:s sida måste se more for more-principen. Det är inte så att vi dikterar villkor, utan det handlar om partnerskap. Det är en viktig utgångspunkt. Det är ett partnerskapsavtal som vi har att ta ställning till. Det ska upprätthållas, och det finns också en struktur för hur det ska upprätthållas. Det är en viktig utgångspunkt för att vi ska säga ja. Det handlar inte heller om återtagandekrav på det sätt som ibland har framförts i debatten att vi från svensk sida hävdar. Det är en hållning som vi från sida inte anser rimlig. Vi tycker att det är viktigt med rätten till asyl, och vi tycker att det är självklart att bistånd ska ges utifrån OECD-Dac-principerna. Det är också vad som betonas i betänkandet. Jag noterar med viss förvåning att i sin reservation säger följande: ”Bistånd får inte villkoras utifrån politiska prioriteringar i givarländerna.” När vi i kammaren fattar beslut om grunderna för svensk utvecklingspolitik är detta vårt ingångsvärde. Det finns en lång rad strategier. Vi talar jämställdhet, demokrati, kvinnors rätt och SRHR. Det finns många frågor där går in med bistånd för att försöka åstadkomma förändring. Det är vår roll som givare att också bidra med vår erfarenhet, vår kunskap och våra värden till att förbättra förutsättningar för människor i andra delar av världen. Så ska vi också göra i samarbetet med . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 112 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Migration är en del av det avtal vi diskuterar. har också återtagandeavtal slutits mellan och , och vissa medlemsländer har slutit bilaterala avtal med . syftar till att underlätta ansvar för mottagandet av sina medborgare. Precis som sa tidigare är det också en rättighet att återvända till sitt land. Jag skulle vilja betona att utskottet har varit oerhört tydligt med att syftet med det svenska biståndet är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck, och ODA-medel, det vill säga biståndspengar, ska användas i enlighet med de principer som OECD-Dac har fastställt. Jag vill verkligen understryka att regeringen på intet sätt har hotat att dra tillbaka bistånd för att sluta avtal med . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 22 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten (COM(2018) 131) 113 (S): Det är en subsidiaritetsprövning som vi ska diskutera , och det är viktigt att hålla i minnet. Jag kommer kanske att återkomma till det . Det handlar om kommissionens förslag om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten. Syftet med myndigheten är att stärka förtroendet och att försöka medverka till en mer rättvis inre marknad. Jag kan inledningsvis passa på att nämna att det inte är någon socialistisk bildstormare som lägger fram det här förslaget.