prot · H509118 · 2018-05-24 00:00:00 — När det gäller och strategin måste jag säga att vi ändå tyckte att de viktigaste elementen finns där. Vi har kompletterat med miljöaspekten, eftersom det känns mest angeläget att det finns en uppdaterad miljöpolitik. Jag tycker inte att ni behöver vara missnöjda med det, utan man kan faktiskt säga att det bara visar att den på ett bra sätt fångade in de olika områden som man måste jobba med i . Därför tyckte vi liksom inte att vi behövde göra ett helt nytt jobb och ta nya tag. har vi ont om tid för sköta våra uppdrag, att vara ordförande och att försöka hitta en praktisk väg framåt. Vi har tyckt att det har kunnat fungera så här långt. Med säkerhetspolitiken och alltihop finns det dock säkert anledning att göra en ny Arktisstrategi, och då bör man planera det noga. Det gäller även om återrapportering och debatterna i . 151 (C) replik: När det gäller den arktiska strategin har jag inte tagit den debatten med Socialdemokraterna. Även om det fanns vissa kommentarer i tidigare debatter var det framför allt en diskussion jag förde med från som berörde just det. Från utskottet har vi varit samlat tydliga. vi satt i regering ansåg särskilt och Socialdemokraterna att det skulle vara en separat skrivelse . Det landade vi med men sa när ni sedan satt i regeringen att ni behöver inte göra en separat skrivelse, för vi förstår det här med resursfrågan. Men gör det till en tydlig del i den skrivelse som handlar om bland annat våra nordiska samarbeten så att det kommer med som en viktig fråga, för där finns också ett arktiskt råd, och även där är det viktigt att kunna följa upp detta. Mot den bakgrunden har vi återkommande, även , markerat denna avsaknad i regeringens skrivelse. Det är beklagligt att regeringen inte har läst den delen och ger oss möjligheten att få en redogörelse, herr talman. 152 Utrikesminister (S) replik: Jag kan bara säga till att vi får göra det bättre. Jag tar till mig det här. Jag tycker att det är viktigt att se till att inte ska behöva klaga på att ni inte får rapporteringen och en chans att diskutera. Vi får göra det bättre i fortsättningen, helt enkelt. 153 (C): har framfört mycket av det som är viktigt för när det kommer till det nordiska samarbetet, och jag står givetvis helt bakom det hon har sagt. Men jag vill utifrån mitt arbete i understryka några saker som är viktiga och kommer att vara det framåt i tiden. Samarbetet inom har länge varit betydelsefullt, är betydelsefullt och, tror jag, kommer att bli alltmer betydelsefullt. Tilliten mellan länder är stark, och förtroendet för och samarbetet mellan våra länder har en mycket stark ställning hos våra medborgare i alla länder. Det visar undersökningar som har låtit göra, vilket är mycket glädjande. Det stärker legitimiteten i vårt samarbete. Detta tillsammans med de långvariga och nära nordiska relationerna bäddar för att kan spela en allt viktigare roll i det europeiska och globala samarbetet – utifrån våra gemensamma nordiska band. Klimatfrågan är en ödesfråga för hela vår planet. De nordiska länderna har en stor samsyn när det gäller att ta ansvar för att minska utsläppen och genomföra den gröna omställningen. Vi har också unika möjligheter att komplettera varandra och tillsammans producera så mycket förnybar och hållbar energi som det finns förutsättningar för. De möjligheterna ska vi ta vara på, och det jobbar vi tillsammans med i de olika länderna och gemensamt inom ramen för . Det nordiska energisamarbetet behöver utvecklas, och det är glädjande att se de initiativ som har tagits i . Forskningen ska stöttas, och vi ska ta vara på vår möjlighet att vara ett globalt föredöme och visa att klimatansvar, ekonomisk tillväxt och nya jobb kan gå hand i hand. De nordiska länderna kan bara bli ännu bättre på att utveckla och vara förebilder för en grön omställning. En grön omställning behöver innovationer, utveckling av förnybar energi baserad på till exempel bioråvaror, stora investeringar i energieffektivisering och en ny fossilfri infrastruktur. Med sina sammanlagda resurser och sin rika kompetens kan det nordiska samarbetet för forskning och utveckling öka takten i denna omställning. har ett nära samarbete i med mittengruppen. Vi har fått med oss mittengruppen på att ytterligare driva på i frågor som rör bland annat energi, klimat och forskning, men vi har också fortsatt att arbeta för att lyfta upp de säkerhetspolitiska frågorna. Det är alldeles uppenbart att ännu mer behöver göras på försvarsområdet mellan de nordiska länderna. Fred och säkerhet bygger vi tillsammans med demokratiska länder i vår närhet. För del betyder det att banden med våra nordiska grannar behöver bli ännu starkare, och jag tror att det är ömsesidigt. Men länder behöver ta fortsatta steg för att öka sitt försvars- och säkerhetssamarbete. ser det, som vi alla vet, som ett naturligt steg att , gärna tillsammans med , ansöker om medlemskap i . Övriga nordiska länder är i stor utsträckning medlemmar, och det vore ett stort framsteg om länder befann sig i samma situation i denna fråga. citerade i frågan. Vikten av detta kan man inte överdriva. EU är en viktig plattform. Ju fler nordiska länder i EU, desto starkare kan vi hävda det vi står för och hjälpas åt. Detsamma gäller även i försvarssamarbetet. I en allvarsam och komplex tid med stora utmaningar globalt, i och i är det nordiska samarbetet en värdefull tillgång för att bidra med gemensamma lösningar. I kraft av bland annat vår ekonomiska styrka, som är stor och växer, har de nordiska länderna en viktig roll. Passfriheten i infördes , och den gemensamma arbetsmarknaden infördes . Den gemensamma viljan i att minimera gränshindren i vår del av världen är en viktig orsak till den nordiska framgångssagan. Den fria rörligheten i behöver värnas även i fortsättningen. Genom att människor som bor i de nordiska länderna fritt kan jobba i hela skapas möjligheter för dem att hitta sina drömjobb, som vi kan hjälpas åt att hålla nere arbetslösheten. ökar den fria rörligheten möjligheten att hitta den kompetens de behöver. För de nordiska länderna lägger den fria rörligheten grunden till en stark ekonomi och en tryggare välfärd. Men det finns hot mot öppenheten i . Nya regleringar, bland annat till följd av att EU-regler införs på olika sätt av de nordiska länderna, är aktuella exempel. Därför behöver arbetet med gränshinderfrågor fortsätta – och öka. Oavsett om man är student, anställd eller företagare behöver vi ta bort onödigt krångel och underlätta för oss alla att resa och arbeta i de nordiska länderna. Det vinner vi alla på. Utbildning och kultur är andra viktiga områden för . Tillsammans behöver vi arbeta för att stärka kvaliteten på utbildningar i hela . De nordiska språken är en viktig grund för att det nordiska samarbetet ska vara starkt. Att skolelever får möjlighet att förstå och göra sig förstådda också över de nordiska språkgränserna är viktigt, och det finns aktuella frågor som vi diskuterar i det nordiska samarbetet, till exempel att ta del av de nordiska radio- och tv-kanalernas utbud över landsgränserna. Genom att slå vakt om och engagera oss för nordisk litteratur, film, musik och andra konstformer kan öka tillgängligheten till kulturupplevelser för alla som bor i . Jag kan också ansluta mig till debatten mellan och och säga att det nordiska samrådet är ett bra exempel på ett område där vi i stor utsträckning jobbar i samma riktning och kan jobba tillsammans mellan partier i och mellan länder i . Vi är inte överens om allt, men vi är överens om mycket. Och det är en styrka att vi kan jobba tillsammans i de nordiska frågorna. 154 (S): Jag har egentligen inget skrivet manus, som många av er har. Jag tänkte i stället att jag stannar till här och lyssnar av vilka frågor som debatteras och diskuteras. Som alltid är det en otroligt fryntlig och gemytlig stämning på Nordendebatterna. Jag ser på leendena bland kollegorna att det är så. Jag tror även att , ordförande i gränshinderråd, också är tacksam för att vi lyfter upp gränshinderfrågorna . Jag kommer att beröra dem lite snabbt. Låt mig göra en liten randanmärkning. Det är jättebra att vi diskuterar försvars- och säkerhetspolitiken i . Jag är glad för alla inspel. Men hur jag än vänder och vrider på det är det sällan de som pratar försvars- och säkerhetspolitik som är intresserade av att tala om för våra nordiska grannar att de borde ansluta sig till EU, till exempel och , utan vi får ofta höra det motsatta, det vill säga att borde ansluta sig till Nato. Med detta sagt säger jag att varje debatt har sin egen plats och sin egen unikhet, och i det här fallet kan ni reflektera över det, mina herrar. Jag säger ingenting mer – och jag önskar inga fler repliker i frågan! I frågan om gränshinder pågår ett otroligt aktivt arbete i . Arbetet har verkligen utvecklats i en positiv riktning . Utrikesministern – Nordenministern – berörde att åtta gränshinder löstes , men det finns en hel portal med olika förslag på gränshinder som kan lösas. har arbetet intensifierats genom att vi ska försöka beta av de gränshinder som finns där så snart det bara är möjligt. Det är positivt. Det bottnar i det som nämnde om passfriheten i och rörligheten på arbetsmarknaden. Dessa frågor är tätt kopplade till hela den pelare och den grund som står på och så har gjort . Någonting som jag skulle önska som representant i är också att regeringarna i en större samsyn utarbetar en manual – den behöver inte vara så avancerad – om hur ett praktiskt hantverk kan fungera för att motverka gränshinder vid lagstiftningsprocesser i respektive nordiskt land. Det tål att tänkas på. Men det är inte så komplicerat, skulle jag tro. Det handlar om att skapa en lista på aktiviteter som bör göras när man väl ingår i ny nationell lagstiftning – lite grann som vi gör även i det svenska parlamentet när det gäller subsidiaritetsprövningar inom EU. Jag hoppas innerligt att vi kan få ännu större samsyn över landsgränserna i de här frågorna så att regeringarna ser möjligheterna och inte bara en mängd nya arbetsuppgifter. Jag vill också lite kort kommentera det som nämnts om . Det är klart att det finns utmaningar när det gäller , det är vi alla medvetna om, inte minst när det gäller smältningen, att klimatet förändras och att nu blir mer tillgänglig. Vi ser också utökad aktivitet när det gäller säkerheten kring . Det finns många som vill göra anspråk på , så vi måste själva vara mer aktiva här. Utrikesministern sa också tydligt att vi ska ta ytterligare steg i frågan och fortsätta dialogen om . Den är inte oviktig eftersom den kommer att påverka även oss, inte minst när det gäller transporter och liknande aktiviteter och även klimatpåverkan. Slutligen, herr talman, vill jag säga något om den fortsatta utvecklingen i och den samsyn vi har med våra baltiska grannar. Jag tycker att den samsynen är angelägen. Det har angetts . Men jag vill också vara tydlig med detta: Vi ska förstärka de samarbeten vi har, men är , och det tycker jag ska bestå. Vi ska värdesätta och tycka bra om vår värdegemenskap. Vi har en stark värdegemenskap med våra baltiska vänner också, men varje organisation har sin modell att förhålla sig till. Vi kan utveckla samarbetena, men jag tycker fortfarande att ska vara och ingenting annat. Sedan kan vi samverka på olika håll och kanter för att göra det ännu bättre. 155 HANS (M) replik: Jag är ju tjänstledig murvel. Vi brukar alltid vilja ha sista ordet, så jag tänkte utnyttja möjligheten att ta sista repliken. Det första jag vill säga är att gränshinderarbetet, som tar upp och som jag vet att han har varit aktiv och drivande i, är en central del i det nordiska arbetet. Därför förtjänar det att uppmärksammas på det sätt som han gjorde i sitt anförande. Jag hör till dem som menar att just gränshinderfrågorna är något av ett legitimitetstest på hur det nordiska samarbetet fungerar. Det blir så påtagligt för enskilda nordbor huruvida det fungerar eller inte fungerar, och det är när det inte fungerar som man undrar varför vi har det nordiska samarbetet. Det är därför vi ska besjälas av frågan hur vi kan hyvla ned alla dessa hinder. Därför är det viktigt att ta upp dem, och det ska ha beröm för att han gör. Det andra är att utöver allt annat som vi talat om – vi har ju lämnat en delegationsberättelse – arrangerar delegation olika seminarier och möten. var tillsammans med ansvarig för ett mycket bra seminarium om språkförståelse i som visade att vi inte bara tycker i största allmänhet utan försöker basera det på kunskap. Även där vill jag ge beröm. Slutligen: Ja, jag brukar driva på, även mot våra nordiska vänner, i fråga om att EU är något fantastiskt bra. representerar jag ett parti vars systerparti i har exakt samma uppfattning, och som av en händelse har vi samma uppfattning även om Nato. Senast jag hade en sådan diskussion på ett nordiskt rådsmöte ställde jag frågan till den dåvarande norske statsministern . Då sa han att han var en hängiven EU-vän. Men han hade sett sitt land avvisa EU två gånger, så han tänkte att frågan inte var aktiv nu den tredje gången. Men det är viktigt att vi driver på där – och som av en händelse, herr talman, är nu generalsekreterare för en annan värdefull organisation som det också vore bra om våra norska vänner påpekade vikten av för sina svenska kollegor. 156 (S) replik: Jag kan inte recensera hur mina norska vänner och norska socialdemokrater ställer sig till detta, men jag vet att de också är tillskyndare av EU. Det finns, tror jag, en ganska stark majoritet för detta i norska parlamentet. Däremot har folkviljan visat två gånger att så inte är fallet i övriga . Också jag kan såklart beklaga det. Jag tycker att det vore jättebra om var ett EU-land i samklang med oss. Det skulle vara trevligt om även var ett EU-land. Det fanns , som minns, starka krafter även på för att gå med i EU. Men också det försvann. Ja, jag tror definitivt att vi ska fortsätta bistå och informera våra vänner i om hur bra det är att vara med i EU. Som av en händelse fick vi se att människor i tycker ännu bättre om att vara med i EU , . Den utvecklingen är enbart positiv, och det kanske kan smitta av sig på våra norska vänner så att de ser möjligheterna i en större gemenskap. Jag tror också att det skulle kunna underlätta det nordiska samarbetet ytterligare om gick med i EU, av flera skäl. Framför allt skulle det skapa större förutsättningar för att få en ännu bättre och integrerad arbetsmarknad. Jag välkomnar alltså det, och jag är glad att vi har samsyn i den frågan. 157 HANS (M) replik: Ja, jag är helt enig med . Jag tror att nordiskt samarbete skulle förbättras och fördjupas med de länder som står utanför EU om de skulle bli medlemmar. Många i är internationalister. Jag såg också att undersökningen som kom visar att stödet för EU har ökat i . Det gläder mig. Vi är nu uppe på tio-i-topp-listan över de mest EU-positiva länderna. Det tycker jag i grunden är bra, just därför att vi inte har en naiv hållning. Här tittar jag också på utrikesministern. Jag tycker att vi som land, både från regeringens och från oppositionens sida, har en rätt tydlig linje där vi ställer krav på EU som vi inser värdet av EU. Som internationalist tycker jag att man ska samverka i dessa organisationer: i , i EU, i FN, i , i – och, herr talman, i Nato! 158 (S) replik: Är det något jag beundrar för är det att han är en skicklig retoriker och en talför herre i sina bästa år. Det är jag tacksam för. Vi har ju haft en och annan dust , och det här lär inte vara den sista. Ja, men samverkar och samarbetar ju med Nato . Det känner väl till. Som jag också sa har samarbeten på många olika håll och kanter, och det ena utesluter inte det andra. Att man samarbetar behöver inte betyda att man gifter sig eller går samman, utan man kan utveckla samarbeten på olika håll och kanter. Precis som det är för att gå med i EU är det en stor process för att tänka i de banorna om Nato. Vi har värnat alliansfriheten, och den har tjänat oss väl – tycker vi socialdemokrater. som moderat tycker lite annorlunda. Det är väl ganska bra att vi har en diskussion om ämnesområdet säkerhetspolitik eftersom det är så pass aktuellt när det gäller och allt det. Men i slutändan, , kommer du nog varken eller att från talarstolen få mig att säga att vi borde gå med i Nato, för det tycker inte jag. står väldigt tätt samman med när det gäller säkerhetspolitik och försvarssamarbete, och det tycker jag att vi ska fortsätta göra. Jag känner ingen större längtan efter att vi ska göra andra saker . Vi har landat väl som det ser ut . Vi fortsätter det samarbetet. Vi fortsätter med NB8, med Nordefco och så vidare. Som det ser ut är integrerat på det sätt som jag tycker att svenska folket förtjänar. Jag tycker också att säkerhetsaspekten är väl inräknad i den strategi som regeringen och även majoriteten i står bakom. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2018) 209 Förslag till och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och om upphävande av förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer COM(2018) 212 Förslag till och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet COM(2018) 241 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar av företag COM(2018) 274 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:557 Akutsjukvård i landsorten av (M) till socialminister (S) 2017/18:558 Gynnande av biogas av (V) till statsrådet (S) 2017/18:559 Politiska samtal i statliga bolag av (V) till närings- och innovationsminister (S) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1332 Nedläggning av lokala polisstationer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:1333 Fastepåverkade yrkeschaufförer av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) 2017/18:1334 Krisen i av (M) till utrikesminister (S) 2017/18:1335 efterforskande av journalistiska källor av (KD) till statsrådet (S) 2017/18:1336 Ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten och av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:1337 Jobb till personer med kort utbildning av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1338 Åtgärder för att få nyanlända i jobb av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1339 Uteblivet kunskapslyft av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:1340 Indexering av drivmedelsskatten av (M) till finansminister (S) 2017/18:1341 Minoriteternas rätt att välja sina företrädare i det irakiska parlamentet av (L) till utrikesminister (S) 2017/18:1342 Miljöåtgärder i vattenkraften av (C) till miljöminister (MP) 2017/18:1343 Landskapsskyltning av (C) till statsrådet (S) 2017/18:1344 Minimistraffet för våldtäkt av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:1253 Långa vårdköer till BUP av (M) till socialminister (S) 2017/18:1264 Mer hälso- och sjukvård för pengarna av (M) till socialminister (S) 2017/18:1267 Lägre grad av antibiotikaresistens med rena händer av (M) till socialminister (S) § 20 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 139 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Meddelande om partiledardebatt § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om faktapromemorior § 7 Ärende för hänvisning till utskott § 8 Politik för gestaltad livsmiljö Sammansatta civil- och kulturutskottets betänkande 2017/18:CKrU1 1 (M) 2 (SD) 3 (M) replik 4 (SD) replik 5 (M) replik 6 (SD) replik 7 (C) 8 (L) 9 (KD) 10 (S) 11 (C) replik 12 (S) replik 13 (C) replik 14 (S) replik 15 (MP) 16 (V) 17 (SD) 18 (C) replik 19 (SD) replik 20 (C) replik 21 (SD) replik (Beslut fattades under § 13.) § 9 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och om folkbokföringen betänkande 2017/18:SkU19 betänkande 2017/18:SkU16 22 PER ÅSLING (C) 23 (M) 24 (SD) 25 MOMODOU JALLOW (V) (forts. § 11) 26 TREDJE VICE TALMANNEN 27 (M) 28 Justitie- och inrikesminister (S) 29 (M) 30 Justitie- och inrikesminister (S) Grunderna för lagförslag om omprövning av asylskäl 31 (SD) 32 Statsrådet (MP) 33 (SD) 34 Statsrådet (MP) Polisens bemanning på landsbygden 35 PER ÅSLING (C) 36 Justitie- och inrikesminister (S) 37 PER ÅSLING (C) 38 Justitie- och inrikesminister (S) 39 (S) 40 Statsrådet (S) 41 (S) 42 Statsrådet (S) 43 (M) 44 Statsrådet (S) 45 (M) 46 Statsrådet (S) Gratis busskort till barn och regeringens migrationspolitik 47 (V) 48 Justitie- och inrikesminister (S) 49 (V) 50 Justitie- och inrikesminister (S) Kriterier för tillsättning av generaldirektörer 51 (KD) 52 Statsrådet (S) 53 (KD) 54 Statsrådet (S) Bilens betydelse i glesbygden 55 (SD) 56 Statsrådet (MP) 57 (SD) 58 Statsrådet (MP) Polisbristen och lokala ordningsvakter 59 (L) 60 Justitie- och inrikesminister (S) 61 (L) 62 Justitie- och inrikesminister (S) 63 (MP) 64 Statsrådet (MP) 65 (MP) 66 Statsrådet (MP) Proposition om gymnasieskolans yrkesprogram 67 (S) 68 Statsrådet (S) 69 (S) 70 Statsrådet (S) Påföljder för unga brottslingar 71 (M) 72 Justitie- och inrikesminister (S) 73 (M) 74 Justitie- och inrikesminister (S) 75 (M) 76 Statsrådet (MP) 77 (M) 78 Statsrådet (MP) Broschyren om kris- och krigsberedskap 79 (S) 80 Justitie- och inrikesminister (S) 81 (S) 82 Justitie- och inrikesminister (S) 83 (M) 84 Justitie- och inrikesminister (S) 85 (M) 86 Justitie- och inrikesminister (S) Folkhögskolornas värde för nyanlända 87 (S) 88 Statsrådet (S) 89 (S) 90 Statsrådet (S) Effekter av den nya sexualbrottslagen 91 (S) 92 Justitie- och inrikesminister (S) 93 (S) 94 Justitie- och inrikesminister (S) Antalet statliga jobb i 95 (M) 96 Statsrådet (S) 97 (M) 98 Statsrådet (S) Oseriösa aktörer i offentliga upphandlingar 99 (S) 100 Statsrådet (S) 101 (S) 102 Statsrådet (S) Nya skolämnen i den framtida läroplanen 103 (M) 104 Statsrådet (S) 105 (M) 106 Statsrådet (S) § 11 (forts. från § 9) Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och om folkbokföringen (forts. SkU19 och SkU16) 107 (L) 108 (KD) 109 (-) 110 (S) 111 (M) replik 112 (S) replik 113 (M) replik 114 (S) replik (Beslut fattades under § 13.) § 12 Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter betänkande 2017/18:SkU17 115 (SD) 116 (S) (forts. § 14) § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CKrU1 Politik för gestaltad livsmiljö SkU19 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen § 14 (forts. från § 12) Beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter (forts. SkU17) 117 (SD) replik 118 (S) replik 119 (SD) replik 120 (S) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:UU18 121 HANS (M) 122 (SD) 123 (C) 124 (KD) 125 (S) 126 HANS (M) replik 127 (S) replik 128 HANS (M) replik 129 (S) replik 130 (MP) 131 (C) replik 132 (MP) replik 133 (C) replik 134 (MP) replik 135 (V) 136 Utrikesminister (S) 137 HANS (M) replik 138 Utrikesminister (S) replik 139 HANS (M) replik 140 Utrikesminister (S) replik 141 (KD) replik 142 Utrikesminister (S) replik 143 (KD) replik 144 Utrikesminister (S) replik 145 (V) replik 146 Utrikesminister (S) replik 147 (V) replik 148 Utrikesminister (S) replik 149 (C) replik