prot · H60919 · 2018-11-21 00:00:00 — Strategin vi diskuterar anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar såväl ESS och som den kunskapsmiljö som skapas runt dessa båda anläggningar. Många aktörer har också redan tagit olika initiativ, och dem vill regeringen självklart stötta med denna skrivelse. Strategin tar sin utgångspunkt i det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. Strategin ska också ha en flexibilitet för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar. Därför är den inte tidssatt utan ska uppdateras vid behov. En första sådan justering kommer att ske när den operativa fasen av ESS har satts igång. Självklart ska också regelbundna uppföljningar göras så att regeringen och berörda intressenter får en bild av hur utvecklingen fortskrider och kan göra justeringar av insatserna. Områden som nämns i strategin är till exempel kunskaps- och kompetensnivå, mötesplats och samordning. Man har också förhoppningar om att de båda forskningsmiljöerna ska bidra till ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik. I skrivelsen uttrycks också förhoppningar om att det nu finns ett avgörande tillfälle att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper och att skapa en arena för genombrottsforskning samt att det är av stor betydelse att de båda anläggningarna utvecklas bra, så att forskare och företag väljer att förlägga verksamheten dit. I skrivelsen sägs också att regeringen ska verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön före varje forskningspolitisk proposition tänker regeringen med hjälp av det ESS-kansli som föreslås i skrivelsen och det ta fram en övergripande rapport om aktuell status för den nationella samordningen. Avslutningsvis, fru talman: är ett av de största och mest högprioriterade forskningsinfrastrukturprojekten i och kommer att bli den mest kraftfulla anläggningen i världen i sitt slag. kunde vi också se att kungen vid ett statsbesök från tillsammans med forskningsminister valde att besöka anläggningen och visa upp den. Det känns väldigt spännande att vi som land är värdnation för detta projekt. Jag tror inte att någon behöver tvivla på att vi, oavsett färg på regering och sammansättning i den här kammaren, kommer att göra vårt yttersta för att satsningen ska bli så bra som den bara kan bli och också dra till sig de mest excellenta forskarna från hela världen hit. Med detta föreslår jag att skrivelsen läggs till handlingarna. 76 (C): ESS är en oerhört viktig forskningssatsning med stora potentiella fördelar för både och . Att gå runt i anläggningar som ESS och grannen är nästan som att vandra runt i en vetenskapens katedral, där banbrytande forskning och kanske rent av nobelpriser kommer att skapas framöver. Jag kan absolut rekommendera ett besök i för att göra just detta. Att regeringen nu har tagit fram en strategi för att fullt ut nyttja möjligheterna med ESS är mycket positivt. Jag och delar synen att en gemensam vision och nationella mål krävs för att skapa goda förutsättningar för aktörerna att känna ansvar och engagemang, se de möjligheter som anläggningarna erbjuder och driva utvecklingen framåt. Att det finns en tydlig ambition från regeringen att säkra samarbeten med de svenska lärosätena för att bygga upp landets kompetens inom området är särskilt viktigt i detta sammanhang, och det uppskattas att regeringen på denna punkt är tydlig. Däremot saknas i strategin en regional koppling och en fullgod syn på samarbetet över . Hur ska till exempel göra för att stärka samarbetet mellan och när internationella forskare i praktiken kommer att sitta i stora delar av tiden de är här? Låt oss börja med den danska förbindelsen, så att säga. I strategin står det att samarbetet mellan och ska stärkas och utvecklas. Det står även att och bör ha ett framåtsyftande samarbete för att utveckla ett europeiskt stöd för nyttjande av ESS, och det är jättepositivt och bra. Men det står inget om hur regeringen faktiskt tänker sig att uppnå till exempel ett bättre samarbete med . Det framgår inte heller av punkterna som regeringen har beskrivit att den ska verka för. Detta är problematiskt. Regeringen har hindrat samarbetet över snarare än att bygga upp det. Det hade behövts en idé om vad som faktiskt krävs för att utveckla samarbetet och för att kunna säkra att forskarna som kommer att sitta och databehandla i även har en kontinuerlig koppling kvar till och forskningen här. Det kan handla om möjligheter till forskning och boende men också om till exempel skattepolitiken, som andra talare redan har varit inne på, för vi måste säkra bra möjligheter till rekrytering av internationella forskare som kommer hit för att nyttja ESS. En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Även i förhållande till den regionala nivån i saknas det tydliga tankar om samarbete. I strategin står det att den nationella strategin anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Men det står ingenting om hur man ska samarbeta med olika aktörer i för att faktiskt uppnå detta, och det är ett problem. Att inte ta med det regionala perspektivet innebär att strategin i realiteten saknar det breda perspektiv man säger sig vilja uppnå. Att inte ta med det gränsöverskridande perspektivet innebär också att regeringen i realiteten bara ser på hälften av den kunskapsmiljö som faktiskt kommer att skapas runt anläggningarna. välkomnar strategin men vill även understryka att det saknas en del perspektiv för att vara heltäckande. Jag och hoppas och förväntar oss att regeringen tar dessa perspektiv med sig i det vidare arbetet och gärna utvecklar dialogen med aktörer både i och i . Regeringen kan även utveckla tankarna om hur man vill utveckla det gränsöverskridande regionala samarbetet i den forskningspolitiska propositionen. 77 (V): Den nationella strategin för arbete med ESS är viktig för att vi som nation ska kunna dra nytta av att anläggningen placeras just i . instämmer i den strategi som vi nu har på vårt bord. Men vi behöver också se bortom strategin. 4 000–5 000 forskare och gästforskare beräknas arbeta eller utnyttja och . Utvecklingen av ESS ställer stora krav på det omgivande samhället i form av bostäder, skolor och annan infrastruktur. I strategin kan vi bland annat läsa att ska utvecklas till ett område med internationell och nationell lyskraft, som kan attrahera aktörer från universitet och högskolor, näringsliv och samhälle samt andra länder. Men det står ingenting om den infrastruktur som behövs för att ett sådant samhälle ska fungera. Barnen behöver skolor och fritidssysselsättning, kollektivtrafiken behöver byggas ut och så vidare. Vi vet ju att det omgivande samhället spelar en stor roll för huruvida man trivs och stannar eller om man snabbt väljer att flytta vidare. För är det önskvärt att de som kommer hit för att forska också deltar i samhället och kan tänka sig att stanna kvar. Det vore olyckligt om blir en stängd enklav. Målsättningen att världsledande forskning och det omgivande samhället ska mötas är bra, men hur når vi dit? Det är ingenting som tas upp i strategin och ska kanske inte göra det, men det ställer stora krav på , och . Strategin saknar kopplingen till dessa viktiga aktörer. Strategin nämner att regeringen ska verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS, detta genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. Här hoppas jag att regeringen eller den myndighet som regeringen ska verka för ser längre än till bara ESS och bidrar till utvecklingen av det omgivande samhället. En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön En av målsättningarna i strategin är att intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik i ska öka. Här nämns bland annat informationsinsatser riktade till skolor och att berörda myndigheter ska inventera behoven av och fördela medel för kompetensutveckling av lärare, som med hjälp av ESS och ska kunna stimulera intresset för naturvetenskap och teknik i grund- och gymnasieskolorna. Det är naturligtvis en jättebra målsättning och strategi, men jämställdhetsperspektivet saknas. En viktig del måste ju vara att stimulera fler flickor att välja teknik och att säkerställa att natur- och teknikutbildningarna är jämställda. Vi vet också att fördelningen av forskningsmedel inte är jämställd. Män får en större andel forskningsmedel, och män har lättare än kvinnor att göra karriär inom forskar- och högskolevärlden. Andelen kvinnor bland landets professorer är , enligt den senaste statistiken. Men på till exempel är andelen kvinnor så låg som och på KTH . Statistiken visar tydligt att svensk forskning och svenska universitet inte är jämställda. ESS-anläggningen måste därför aktivt bidra till en jämställd forskningsmiljö och att kvinnor ges möjlighet att ta en större och mer aktiv del i den internationella forskningen. ”På ESS kommer forskarna att kunna studera olika typer av material, från plast och proteiner till mediciner och batterier, för att förstå hur de är uppbyggda och fungerar.” Här citerade jag . Forskningen vid ESS kommer inte bara att röra sig inom den rena tekniken och naturvetenskapen. ESS kan också bidra till framtida forskningsgenombrott inom medicin, miljövetenskap, klimat, kommunikation och transport. Vi behöver använda anläggningen och inrikta en stor del av forskningen på att göra vårt samhälle mer hållbart och utan fossilberoende. Det är en av vår tids största utmaningar. Regeringen har aviserat flera utvecklingsområden och att strategin efter behov kommer att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målen i strategin ska nås. Strategin kommer också att utvärderas och justeras. Därför, fru talman, ställer jag mig bakom skrivelsen och dess intentioner och återkommer till de frågor som jag har tagit upp i mitt anförande när ESS går in i ett skarpare läge. 78 (MP): Mer, fortare, bättre – så kan vi nog sammanfatta oppositionens kritik när partierna i det stora hela är överens i sak. Visst kan man alltid önska sig fler, snabbare och bättre förslag, men sammanfattningsvis kan man nog säga att den nationella strategin för ESS och den omgivande kunskapsmiljön har fått ett brett gillande i utbildningsutskottet. har på ett mycket förtjänstfullt sätt redogjort för innehållet i betänkandet och strategin, så jag kommer inte att gå in i detaljerna. I stället ska jag fokusera på att bemöta några av de inspel som har kommit från , och . En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Det är mycket glädjande att lyfter fram behovet av att underlätta visumprocesserna och överlag vill öppna upp för att internationella studenter och forskare ska kunna verka i . Gör vi det enkelt för människor som vill komma hit och bidra till en internationell kunskapsmiljö kommer fler att välja , och fler av dem som väljer kommer att vilja stanna här om de inte möts av en lång och osäker byråkratisk process utan smidiga strukturer och vänligt bemötande. vill värna och utveckla de öppna regler för arbetskraftsinvandring som vi var med om att införa tillsammans med bland andra . Flera har tagit upp behovet av att involvera den omgivande regionen i denna samverkan, och jag delar verkligen den uppfattningen och förutsätter att det också sker. Jag förutsätter att med flera omgivande kommuner är aktivt engagerade i att se till att det blir attraktiva boendemiljöer för dem som kommer att arbeta och verka vid ESS och . Jag instämmer i det som sa om att jämställdhetsfrågorna behöver fortsätta att bevakas på dessa områden. Detta har genomsyrat den utbildnings- och forskningspolitik som den feministiska regeringen har drivit. Jag delar också uppfattningen att det inte krävs några reservationer eller ytterligare tillägg i just denna produkt men att det är ett mycket viktigt perspektiv. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 18 om återkrav av bostadsbidrag om återkrav av bostadsbidrag betänkande 2018/19:SfU9 om återkrav av bostadsbidrag (skr. 2017/18:289) 79 NOOSHI DADGOSTAR (V): Redan när bostadsbidraget infördes i sin nuvarande form fanns farhågor om att många skulle bli återbetalningsskyldiga, och faktum är att så har det verkligen blivit. Bostadsbidraget är så snårigt att många som är berättigade att söka det förmodligen avstår för att slippa betala tillbaka pengar. Bostadsbidrag ges främst till barnfamiljer med låg ekonomisk standard för att förhindra trångboddhet och oacceptabla bostadsförhållanden. Trots det blir en tredjedel av alla bidragsmottagare återbetalningsskyldiga, och de som i störst utsträckning drabbas av återkrav tillhör den grupp som har lägst ekonomisk standard. Återkraven kan i många fall motsvara en stor del av de pengar som en familj rör sig med på en månad, och det gör att många av dem som är återbetalningsskyldiga inte kan betala tillbaka. En undersökning från visar att upp till två tredjedelar av återkraven 2013 inte betalades och därmed omvandlades till skulder. om återkrav av bostadsbidrag Återkraven av bostadsbidrag har ökat kraftigt, från ca 2006 till 3,4 miljarder , och hela syftet med förmånen, att skapa jämlika uppväxtvillkor för barn, hotas av detta. I stället riskerar barn att se sina föräldrar bli skuldsatta och fattiga. I grunden beror detta på att bidraget har försämrats rejält. Bostadsbidraget har inte följt med i den allmänna löneutvecklingen . Det betyder att förmånen urholkas som går och att färre och färre personer kan använda den. Förra mandatperioden lyckades pressa upp inkomstgränserna en bit för detta bidrag, men det kunde inte gottgöra eftersläpning. Jag instämmer helt i regeringens bedömning att skulder kan förvärra psykisk och fysisk ohälsa, vilket även drabbar anhöriga, inte minst barn. Eftersom inkomstgränserna inte har höjts mer under vare sig socialdemokratiska eller borgerliga regeringar leder det till att denna ohälsa drabbar dem med de minsta marginalerna i hela vårt samhälle. Jag menar att detta är orättvist eftersom vi inte sätter samma press på till exempel den som blir subventionerad genom avdrag. Vi lägger på bostadsbidrag, men 2015 lade vi 20 miljarder på en annan typ av bostadsbidrag som bara går till dem som har tillräckligt stora inkomster, nämligen det så kallade ROT-avdraget. Det är ett bidrag till hushåll med tillräckligt stora resurser att kunna göra dyra renoveringar. Ränteavdraget är en annan typ av bostadsbidrag som tvärtemot vad vi föreställer oss att bidrag ska syfta till ökar i takt med hushållets förmögenhet. Vidare är RUT-avdraget ett bostadsbidrag som i princip bara kan användas av de familjer som äger mycket pengar. De rikare hushållen som har råd tar därmed mycket större bidrag i anspråk än de som faktiskt skulle behöva det mest. Dessutom riskerar de hushåll som använder till exempel RUT- och ROT-bidrag väldigt sällan att bli återbetalningsskyldiga, såvida de inte har fuskat, fastän de har mycket större marginaler och använder upp till kanske tio gånger mer av statens resurser. Det här är en politik som subventionerar personer som egentligen inte behöver det och pressar och försämrar för familjer som verkligen är i behov av ekonomisk lugn och ro. Jag menar att det är orimligt. Om familjer och ensamstående med, med dagens mått mätt, mycket låga inkomster blir återbetalningsskyldiga kommer i längden förtroendet för socialförsäkringen att minska. Det är möjligt och bra att man ändrar i administrationen av bostadsbidraget och att man kontinuerligt ägnar sig åt uppföljning av ansökan och utbetalning av bidraget för att minska återbetalningskraven och skuldsättningen hos dessa familjer. I grund och botten är det dock helt centralt att inkomstgränserna för bostadsbidraget höjs till modernare nivåer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 19 Föräldrapenning för fler familjekonstellationer och reserverad grundnivå Föräldrapenning för fler familjekonstella-tioner och reserverad grundnivå om återkrav av bostadsbidrag betänkande 2018/19:SfU11 Föräldrapenning för fler familjekonstellationer och reserverad grundnivå (prop. 2017/18:276) 80 KADIR KASIRGA (S): Jag vill inleda med att yrka bifall till regeringens proposition. Jag yrkar bifall särskilt till vår reservation i utskottets betänkande. Propositionen består av två viktiga delar, två viktiga förslag. Den första delen handlar om att modernisera föräldrapenningen genom att utvidga föräldrabegreppet och införa möjligheten att avstå föräldrapenningdagar även till förmån för en sambo, utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn. Det är glädjande att se att det finns en majoritet i utskottet som välkomnar detta förslag, som också speglar dagens moderna familjekonstellationer. Alla är inte gifta som skaffar barn tillsammans, och många barn lever tillsammans med en vårdnadshavare och en ny bonusförälder. Det är många bonusföräldrar som i praktiken kan jämställas med en vårdnadshavare när det kommer till omtanke och omsorg om barnet. Det är därför viktigt att inom familjen kunna överlåta föräldradagar till en som lever tillsammans med barnet och som har en föräldraroll, även om hen inte är vårdnadshavare i laga mening. Med detta förslag vill vi synliggöra att det finns olika familjekonstellationer och underlätta för alla familjer. Det andra förslaget handlar om att reservera i föräldraförsäkringen för vardera föräldern även på grundnivå. Detta förslag är en viktig del i kugghjulet för att bidra till ett mer jämställt uttag och öka incitamenten att dela föräldrapenningen mer lika mellan kvinnor och män. Självklart behöver det göras insatser på andra områden också, exempelvis att fortsätta arbetet med jämställda löner och en mer flexibel arbetsmarknad i . Detta förslag är ytterligare en del för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. I den del som handlar om att reservera grundnivådagarna i föräldrapenningen beklagar jag att utskottet föreslår avslag. Vi i Socialdemokraterna tillsammans med V, MP och L delar regeringens åsikt att förslaget skulle öka incitamenten att dela föräldrapenningen mer lika mellan män och kvinnor. har en generös föräldraförsäkring så att alla föräldrar kan ha råd att vara hemma på heltid när barnen är små. Föräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen gör det möjligt att vara ledig för att ta hand om sina barn. För Socialdemokraterna handlar familjepolitiken om att alla barn ska få en bra start i livet, utvecklas och kunna förverkliga sina drömmar. är ett av världens bästa länder för barn att växa upp i. Detta är ingen slump. Det är en konsekvens av ett hårt arbete och politisk vilja. Det är resultatet av en progressiv, jämställd och utjämnande familjepolitik. En generös föräldraförsäkring och en välutbyggd förskola av hög kvalitet som möter dagens behov har tillsammans med kostnadsfri mödra- och barnhälsovård och generella barnbidrag alltid varit bra, även för barnen. Propositionen är inte bara för föräldrarna, utan det är även en proposition för barnen – för alla barns rätt till en god start i livet och för rätten till båda sina föräldrar, om båda finns med i bilden. Det är tydligt – vi har alla sett det – att jämställdheten ökar genom politisk vilja och att de steg som vi har sett inom jämställdheten har kommit till genom politiskt mod. Föräldrapenning för fler familjekonstella-tioner och reserverad grundnivå Samma mod och politiska vilja behövs för att vidareutveckla och modernisera familjepolitiken av , inte försvåra den genom att exempelvis korta föräldraledigheten eller införa en karensdag vid vård av barn, som vissa moderater föreslog i en debattartikel . Det skulle slå hårt mot låginkomsttagare och ensamstående föräldrar. Det är viktigt att fortsätta att bygga ut föräldraförsäkringen så att den fungerar för alla familjekonstellationer, för barnens rätt till sina föräldrar men också för föräldrarnas rätt att kunna ta hand om sina barn. För att fortsätta att öka jämställdheten är det viktigt att föräldraförsäkringen individualiseras vardera – detta för att jämna ut möjligheten för båda föräldrar att vara hemma med barnet. Vi ser att fler kvinnor än män är hemma med barn, under föräldraledighet men också vid vab när barnet är sjukt. Detta leder till att många kvinnor i praktiken får en sämre löneutveckling, sämre karriärmöjligheter och lägre pension än mannen. Detta kan vi inte acceptera. Därför är det viktigt att vi ger incitament som möjliggör jämställdhet i praktiken. Denna ojämställdhet för kvinnor slår olika hårt, och särskilt hårt slår den mot kvinnor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. ligger i framkant när det kommer till föräldraförsäkringen, och vi är ett gott föredöme för många andra länder. En av orsakerna till detta är att vi vågar använda oss av de politiska instrument vi har, och vi är inte rädda för att modernisera och följa utvecklingen i samhället. Låt oss fortsätta att vara just detta föredöme, som står upp för barnens rätt till en rättvis, jämlik och god start i livet. För detta har vartenda barn rätt till. 81 (SD): Vi debatterar som sagt socialförsäkringsutskottets betänkande 11 om föräldrapenning för fler familjekonstellationer och reserverad grundnivå. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag under punkt 1 i betänkandet, om att avslå propositionen i denna del, och bifall till vår reservation 2 under punkt 2. I betänkandet behandlar vi ett förslag från den tidigare regeringen, som är en övergångsregering, om att reservera och tvångskvotera även föräldradagarna på grundnivå till respektive förälder. I betänkandet behandlas även ett förslag om att förenkla regelverket för att kunna överföra föräldradagar till sambo. För ett välmående samhälle menar att välmående familjer är en grundläggande förutsättning. Vardagen och livspusslet kan för många småbarnsföräldrar ibland vara tufft. Det är jag som trebarnsmamma fullt medveten om. Vi politiker behöver stötta familjer, med barnens bästa i centrum, och inte förstöra och ställa till problem för familjers vardag. Med det förslag som den rödgröna regeringen har lagt på bordet är det återigen tydligt att de inte har familjens och barnens bästa för ögonen. Jag ser med stor oro på de rödgrönas fortsatta försök, med hjälp av Liberalerna, att med tvång underminera barnfamiljers möjlighet att själva, utifrån sina egna och barnens unika behov, forma sin vardag. Föräldrapenning för fler familjekonstella-tioner och reserverad grundnivå Jag är glad att vi i , här sätter stopp för detta förslag om ytterligare kvotering. Det är faktiskt lite extra skoj att just dessa partier har en samsyn, med tanke på komplicerade parlamentariska läge. Det gläder mig också att yrkanden i motioner från såväl och som tillstyrks i betänkandet. Den centrala utgångspunkten för familjepolitik är att barnens bästa ska beaktas i alla situationer inom familjepolitikens område. Alltför ofta, menar jag, har familjepolitikens mål ett vuxenperspektiv. Socialdemokraterna beskriver alltför ofta familjebildning och barn som ett jämställdhetshinder. Alltför ofta hör vi att barn beskrivs som kvinnofällor, precis som att det skulle vara ett straff att spendera tid med sina egna barn. Självklart måste kvinnor och män ges bästa möjliga förutsättningar att kombinera arbetsliv och karriär med familjebildning, men det är inte rätt väg att göra detta genom tvång och att tala nedsättande om familjelivet medan yrkeslivet ska höjas till skyarna. I stället borde statusen när det gäller att ta ansvar för sina barn vara något som stärks. Detta kan också stärka jämställdheten. Varje familj har olika förutsättningar, och varje barn är unikt. En del barn vill amma länge – upp till – andra kortare, medan en del inte ammar alls.