prot · H50979 · 2018-03-06 00:00:00 — Det skulle annars långsiktigt skada förutsättningarna för näringslivet i . Det har därför varit viktigt för mig att ha en bra dialog med , regionala företrädare och kommunala företrädare. Denna dialog fortsätter. Vi behöver undersöka olika alternativ men också naturligtvis sätta dem i ett sammanhang av de andra investeringar som vi kommer att göra i samband med den nationella planen. Regeringen har alldeles lagt 250 miljoner till Sälens flygplats. I finns också en flygplats. Det finns stora infrastrukturbehov i . Jag avser att fortsätta med en sådan här viktig regionalpolitisk markering, eftersom det är viktigt att hela kan leva. 30 (S): Jag vet att du, , som statsråd är mycket väl medveten om riskerna med att flygtrafiken nu har ett – såsom jag ser det – uppehåll och om vikten vid att den kommer igång igen. Jag vet också att det inte är du som har beslutat om att lägga ned flygtrafiken, vilket det lät som ett tag här från talarstolen. Min förhoppning är att frågan inte slutar i politiskt käbbel och polemik för att vinna snabba populistiska poäng. Jag önskar att det slutar i en samsyn i vikten av att vi tillsammans hittar en lösning för att flygtrafiken kan fortsätta mellan och . Det var tanken med min interpellation. 31 (C): tolkning av trafikplikt och vem som får göra en upphandling ligger nu för prövning hos EU. Om man ska vara ärlig visar EU inget större intresse för frågan. De tycker inte att den är speciellt intressant och förstår kanske nästan inte varför den har kommit dit över huvud taget. Jag väljer nog att säga att har övertolkat regelverket. Frågan brådskar ur flera aspekter. Om vi inte får ett positivt beslut måste personal sägas upp i Dalaflygets organisation. Man kan inte hålla igång en flygplats bara för att det kanske kan hända något . Det kanske inte händer något alls. Uppehåll i flygtrafik försämrar också förtroendet för transportslaget, och det tar att bygga upp det igen. Det finns i en otroligt bred politisk uppslutning kring detta. När det behövs går vi samman, oavsett partipolitiska färger, med näringsliv och fackföreningar för att driva en så viktig fråga som att få trafikplikt på flyg mellan och . Om regeringen vill att det ska finnas jobb och företagande på landsbygden och att hela landet ska kunna leva finns det inget som hindrar den från att fatta ett beslut . Men det kanske är lite kort om tid eftersom detta inte finns på dagordningen. Det finns emellertid inget som formellt förhindrar regeringen från att fatta beslut och genom ett regleringsbrev lägga trafikplikt på flyg mellan och . Frågan skulle i så fall ha fått en lösning. Jag hoppas att och regeringen jobbar vidare med frågan så att det kommer en lösning för det problem som hänger som en bila över norra . 32 Statsrådet (S): Jag vill tacka interpellanterna för kloka inlägg. Jag uppskattar engagemanget och vill gärna tro att det finns en bred uppslutning i riksdag för att hela landet ska leva. Vi är ju en regering för hela landet. Inte minst märks det genom den offensiva regionalpolitiska satsning som det innebär när vi flyttar ut statlig verksamhet från till stora delar av landet. Vi säkerställer att man numera har statlig verksamhet i hela landet genom statliga servicekontor. Vi ser till att ha en helt annan regionalpolitisk fördelning framöver, oavsett om vi talar om infrastrukturmedel eller andra insatser – för att inte tala om utbildningsmöjligheter. Detta är viktigt. Det är naturligtvis också viktigt att skapa långsiktiga förutsättningar vad gäller vilka transportlösningar som vi tycker är mest lämpliga. Detta är ett av skälen till att regeringen arbetar med en flygstrategi, med en flygplatsöversyn och med . Detta är också ett av skälen till att vi tittar på hur vi ska hantera det som har varit ett hot mot svenska mindre flygplatser, eftersom EU har en snäv tolkning av vad som har varit statsstödsregler. ser det ut som att vi har lyckats få framgång, vilket innebär att vi kan ge friare möjligheter att stödja lokala och regionala flygplatser. Det innebar att vi i budget kunde lägga extra för sådana stöd. Detta är naturligtvis en viktig del för att hitta bra transportlösningar. Detta är viktigt för att vi ska kunna stärka sysselsättningen i för att vi fortsättningsvis ska ha en stark ekonomisk utveckling. Trots det som och många andra har lyft fram kan jag inte låta bli att säga att vi ska komma ihåg att det är under den här regeringen som utveckling har vänt. Det är nu vi har överskott i statens finanser. Det är nu vi har EU:s högsta sysselsättning. Det är nu ungdomsarbetslösheten – den stora frågan vid valet – är den lägsta . Vi klarar av att såväl ta ansvar för infrastrukturen som att ge mer resurser till investeringar och att ta ansvar för landets ekonomi. Detta kommer vi att fortsätta göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:376 om anslag för vägunderhåll 33 Statsrådet (S): har ställt ett antal frågor till mig vilka alla berör hur jag och regeringen ser på att bedömer att med nuvarande anslag kommer det svenska vägnätet att försämras, om jag anser att det är acceptabelt och om jag avser att vidta några åtgärder. Det finns behov av att både utveckla och vidmakthålla transportinfrastrukturen. Behoven av underhållsåtgärder av de statliga vägarna och järnvägarna är stora. Regeringen har därför i den kommande nationella planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ökat anslaget till underhåll. Vägunderhållet ökar och järnvägsunderhållet ökar jämfört med nuvarande plan. Ökningarna grundas på en behovsanalys inom väg- respektive järnvägssystemen. Det är kraftiga ambitionshöjningar i förhållande till den nuvarande nationella planen som eget parti var med och tog fram. Även om anslagen nu höjs rejält är behoven som tidigare nämnts stora. Det medför att de åtgärder som ska vidtas behöver prioriteras. Regeringens utgångspunkt är att behålla en fortsatt hög nivå på säkerhet och tillgänglighet i hela det statliga vägnätet under kommande planperiod. Behov av prioriteringar riskerar dock totalt sett medföra att åtgärder inte kan optimeras ur ett livscykelperspektiv i delar av det lågtrafikerade vägnätet. Det kan medföra ett ökat behov av felavhjälpande åtgärder för att säkerställa framkomligheten. I sitt förslag till nationell plan gör bedömningen att påverkan på de lågtrafikerade vägarna blir liten och uppstår under slutet av planperioden. Regeringen anser dock att det är bekymmersamt att bedömer att tillståndet för delar av det lågtrafikerade vägnätet riskerar att försämras. Regeringen har därför i budgetpropositionen genomfört en extra satsning på vägunderhåll i landsbygd med . Jag kommer nogsamt att fortsätta följa denna fråga. 34 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra att statsrådet erkänner att regeringens politik leder till sämre vägar på sina håll. Vad som är värre är att man låter det ske. Den senaste veckans trafikkaos har lamslagit . Snöoväder och halka har orsakat avåkningar, masskrockar och stängda vägar. har avrått allmänheten från att ge sig ut på vägarna. Vissa extremväder är svåra att planera för. Men i ett land där snön faller borde vi kunna ha en bättre beredskap. varnar för att regeringens politik leder till sämre vägar. oroas av att regeringen underinvesterar i vårt vägnät. Därför satsar vi 6 miljarder mer än regeringen på vägunderhåll och snöröjning. Jag noterar att jag inte får några exakta svar på vilka delar av landet som kommer att drabbas hårdast av regeringens nedprioriteringar. Men om man utgår från fördelningen i den nuvarande nationella transportplanen skulle extra 6 miljarder enligt en rapport från ge 1 miljard mer till , 700 miljoner mer till , 200 miljoner mer till , 150 miljoner mer till och så vidare. Det är pengar som gör skillnad, herr talman. Regeringens nedprioritering av vägnätet sker som beslutar att sänka hastigheten på ett stort antal vägar till följd av bristande underhåll och trafiksäkerhet. Det är orimligt att hastigheter ska sänkas för att regeringen inte vill satsa på vägunderhållet. Dessutom ser vi hur regeringen genom avsäger sig underhållsansvaret för vägsträckor runt om i landet som staten har haft ansvar för. varnar för att politiken riskerar att bygga upp en underhållsskuld i vårt vägnät på samma sätt som politiken gjort på järnvägen, vilket varit ett stort misstag. Vad anser statsrådet om risken för att vi bygger upp en underhållsskuld på vägsidan och nedprioriterar vårt vägnät på ett sätt som äventyrar både trafiksäkerhet och tillgänglighet i vårt land? 35 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. Jag kan dela uppfattningen att det är viktigt att vi upprätthåller en bra kvalitet på både vägar och järnvägar. Det är ett av skälen till att jag är bekymrad över lättsinnighet i regeringsställning, när ni lät bli att satsa på järnväg. En av orsakerna till att vi nu återkommande får höra om signalfel och växelfel är att vi hade en finansminister, , som tyckte att det var olönsamt och onödigt att satsa på järnväg. Ni nedprioriterade satsningar på viktiga delar av svensk infrastruktur. Vi gör annorlunda . Vi tillför 100 miljarder mer i den nationella planen för infrastrukturinvesteringar. Det är totalt 700 miljarder som vi kommer att investera för att stärka svensk infrastruktur. Vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet för att se till att tågen kan komma och för att reparera alla de stora brister och det underhållsbehov som uppstod då vi hade en regering som tyckte att någon hundralapp i skattesänkning var viktigare än att bygga starkt . Vi ökar också vägunderhållet, dels i den nationella planen enligt det förslag som ligger, dels naturligtvis genom att vi redan i budgeten sköt till ytterligare resurser. Jag har varit tydlig. har redovisat sitt förslag – det är inte regeringens. När de varnar för att det här kan innebära att man kan få brister i det kapillära vägnätet måste vi ta den varningen på allvar. Det är en signal till alla politiker. Men då ska man vara försiktig och inte göra som . Man ska inte plocka pengar från utvecklingsanslaget och minska nyinvesteringarna i vare sig väg eller järnväg för att lägga pengarna på underhåll. Det är lätt att i opposition helt plötsligt ha 6 miljarder mer, vilket är den senaste summa vi fått höra. I regeringsställning fanns inte de resurserna. Tvärtom underlät ni då att investera både i järnvägar och i vägar. Regeringen tar ett helhetsgrepp om satsningen på underhållet av våra vägar och järnvägar och naturligtvis också nyinvesteringar. Det är ett av skälen till att vi har fått starkt stöd för många bra inspel i diskussionen om den nationella planen, som regeringen inte kommer att presentera förrän . Vi gör det samfällt med en godsstrategi där vi tydligt talar om hur vi ska stärka förutsättningarna för godsets möjlighet att komma fram i . Vi tar ett helhetsgrepp, till skillnad från alliansregeringen, som valde att blunda för de utmaningar som fanns på både vägar och järnvägar. När det sedan gäller hastigheter vill jag passa på att ställa en fråga. Jag noterar att vid olika tillfällen har sagt att vi borde köra i på våra vägar och undrat om det inte är bättre att ha lite ökade hastigheter. Jag tycker att man ska akta sig för att sänka hastigheter på pendlingssträckor. Det här har jag respekt för. Jag föredrar att man gör trafiksäkerhetshöjande insatser, vilket vi också prioriterar i de budgetdiskussioner som förs, eftersom det är viktigt att vi har en hög prioritering av säkerhet i svensk trafik. Men att öppna för tror jag inte ökar säkerheten. Vi slog nytt rekord i hur få som blivit skadade eller dödade i trafiken. är världsledande i trafiksäkerhetsarbetet. Vill nu i en populistisk era backa från detta och säga att det är bättre att man får köra lite snabbare och lite mer på vägarna? Vill göra det i stället för att prioritera säkerhet, framkomlighet, bra vägunderhåll och nyinvesteringar som inte minst öppnar för att vi kan använda järnvägssystemet bättre och som naturligtvis också innebär att vi kan ha ett bättre fungerande vägnät? 36 (M): Inledningsvis trodde jag nästan att statsrådet skulle göra det här till en järnvägsdebatt. Det kan jag i och för sig förstå; den här regeringen torde inte vara så ”bekväm” med att diskutera sina vägsatsningar, eftersom de är så pass blygsamma. När det gäller järnvägen har man ett betydligt högre tonläge, dock utan att egentligen ha några extra pengar för det heller. Jag brukar säga till statsrådet – och hans anställda som säger samma sak som han – att det inte spelar någon roll hur de säger att alliansregeringen inte satsade på järnvägsunderhållet, eftersom alla som kan läsa olika budgetdokument och nationella planer ser att alliansregeringen dubblerade anslagen till järnvägsunderhållet. Jag inser att statsrådet ändå kommer att påstå motsatsen i nästa debatt, men låt mig ha det sagt. Vad gäller den kommande nationella planen matchar varenda krona som regeringen lägger på järnvägsinvesteringar och har dessutom 6 miljarder mer för vägunderhåll. Vi nallar alltså inte på några investeringar, eller vad det var statsrådet antydde, utan lägger tvärtom mer som helhet i vår ram till infrastruktur. Men det är noterbart att statsrådets regering föreslår uppräkningar på för järnvägsunderhållet och för vägunderhållet. Jag har respekt för att det finns mycket att göra på järnvägens område. Men jag tycker att vi måste akta oss för att därför nedprioritera vägnätet. Inte minst i stora delar av glesbygd och landsbygd tappar våra vägar i standard. varnar för att följden av regeringens politik riskerar att bli sämre vägar på sina håll – inte ens bibehållen standard, utan sämre standard. Detta är till fara för bland annat trafiksäkerheten, som statsrådet talar sig varm för. Det är till fara för människors tillgänglighet och framkomlighet men också för trafiksäkerheten när vägarna inte håller måttet. Statsrådet antyder att man har insett att de ekonomiska ramar man lade fram i för bara inte räcker till. Det är i så fall ett välkommet besked om det innebär att regeringen kommer att återkomma med ytterligare pengar till just vägunderhållet, för det behövs i vårt avlånga land. Vi får väl se och återkomma i den frågan. Det är olyckligt om vi ska se ett ideologiskt motstånd från regeringen att satsa på våra vägar. Vi behöver i vårt avlånga land både ett järnvägsnät som går att lita på och också ett vägnät. Vi riskerar att göra om samma misstag på vägsidan som vi har gjort på järnvägssidan. Vi kanske inte får så mycket mer svar . Men det vore intressant att höra om statsrådet tycker att det är en rimlig åtgärd att vi sänker hastigheterna på våra vägar. Då talar jag inte om vilken som ska var maxhastigheten på våra motorvägar, även om jag för all del välkomnar att man kan köra fortare där det är möjligt. Det handlar om att vi sänker hastigheterna från dagens standard därför att säger att man inte kan upprätthålla trafiksäkerheten. Är det en rimlig åtgärd, eller har politiken då misslyckats? Vad säger statsrådet om att inom ramen för det så kallade överlåter ansvaret för olika delar av vägnätet till andra därför att det själv inte mäktar med att underhålla? 37 (S): Jag hörde här berätta om snökaos och avåkningar på vägar. Jag måste berätta att jag , när det snöade vid , åkte från till Midlanda med bil. Vi var fyra i bilen. I tänkte jag: Varför har vi inte möjlighet att stänga av vägar när det snöar så mycket? Det fanns lastbilar överallt som hade fastnat i snön, och man kunde framför allt inte se så långt framför sig. Om det snöar snö är det inte något konstigt att det finns problem i trafiken. Det är vad jag ville säga. Man talar om att vägunderhåll är viktigt. Jag besökte och frågade om vägunderhåll. Är man norrlänning är det jätteviktigt med vägunderhåll, apropå det statsrådet nämnde om pendling och den delen. Det är jätteviktigt att man har bra vägunderhåll. drev i utskottet ett tillkännagivande om lastbilar på . Det innebär att man i princip får köra med dem i hela landet. Det innebär till exempel i i , som nämnde, att man måste förstärka två broar. Man får lägga en hel del pengar för vägunderhåll på dessa två broar medan vi i inlandet har väldigt många vägar som är i behov av underhåll. Man får prioritera att man ska kunna köra med lastbilar på på i stället för att man ska kunna pendla från till eller från till . Det får man göra för att och hennes kamrater tyckte att man kan köra med i hela landet. Sitter man i och har perspektiv på landet bör man åka ut och se hur det är att bo och leva i landet. Det går inte att ha ett perspektiv som är så snävt. Vi behöver vägar och järnvägar. Som norrlänning är jag jätteintresserad av vägar. Men man får anpassa sig till den verklighet som finns. Vi behöver vägar i hela länet och i hela och inte bara på en kuststräcka eller vägar till Åre eller någon turistort. Vi behöver kunna leva i hela landet. 38 (M): Tack för en väldigt viktig interpellation! Apropå att leva i verkligheten bor jag i och har sommarstuga i . Jag åker väldigt ofta E4:an mellan och och till och med mellan och . var det trafikkaos genom vårt län. gick till och med ut och sa: Vi varnar bilister för att åka efter vägarna. går ut och säger: Åk inte E4:an. har fyra årstider: vinter, vår, sommar och höst. Det är självklart så att bilister ska kunna räkna med att de ska kunna köra en så viktig väg som E4:an genom . gick också ut och talade om: E4:an bredvid är halare än en skridskobana. Med anledning av det ställde jag en skriftlig fråga till infrastrukturministern. Jag fick precis det skriftliga svaret. Det var därför jag kom och anmälde mig till debatten. Statsrådet påstår att jag skulle vara förvånad över att vägar kan vara hala. Det skriver statsrådet i sitt skriftliga svar till mig. Nej, jag är förvånad över att infrastrukturministern tar så lätt på den bristfälliga vinterväghållningen. Jag är förvånad över att ett statsråd i struntar i de bilister som förväntar sig att de ska kunna köra tryggt och säkert efter E4:an. Det är regeringens ansvar att se till att våra vägar är farbara. Det är inte konstigt att man måste halkbekämpa i ett vinterland som . Det är helt otillfredsställande att går ut och säger: E4:an är halare än en skridskobana. Det har ingenting med snömängd att göra. Det har att göra med bristfällig halkbekämpning. Det är riktigt att jag och infrastrukturministern hade en interpellationsdebatt om den bristfälliga vinterväghållningen. har gått ut och granskat hur vinterväghållningen fungerar. Då kunde man se att det inte fanns något fel specifikationer till entreprenörerna, men väl granskningen av utfallet. Man har satt upp regler och gjort upphandlingar, men det är bristfälligt. Jag är helt övertygad om att om statsrådet satte sig in i regler för vad som får hända med en så viktig väg som E4:an skulle det stå klart och tydligt i upphandlingsunderlaget att E4:an får aldrig bli halare än en skridskobana. Konsekvensen blev i varje fall att E4:an var mer eller mindre avstängd i nästan . Dessutom är det en komplikation att det är dubbla filer mellan och , egentligen mellan och , men en plus en fil norrut. Det var där åtta trafikolyckor hände på ungefär samma ställe . Det innebar att E4:an blev avstängd. Innan E4:an blev avstängd gick ut och sa: Kära bilister, åk inte E4:an utan ta de mindre vägarna förbi. Det var innan trafikolyckorna hände. Det säger sig självt att det blir en väldigt hög trafikbelastning på de mindre vägarna i och när går ut och säger: Åk inte E4:an. Det är självklart så att pengar gör skillnad. Det är självklart så, precis som förklarade här, att har avsatt mer pengar till vägar. Då kommer vi naturligtvis att få bättre framkomlighet. 39 Statsrådet (S): Låt mig först klargöra att det inte handlar om pengar. De resurser som behövs för vinterväghållning finns. Dem får man ta. Man ska aldrig avstå från att undanröja snöhinder eller annat på vägarna på grund av ekonomisk brist, utan detta får man ta. Den ordningen har vi, och den ordningen har också de kommuner jag känner till. Det är viktigt att vi upprätthåller en bra standard. Detta är alltså ingen resursbristfråga. Den andra gäller om entreprenörerna lever upp till det ansvar som de har. Jag har tidigare frågat , som tycker att den fria marknaden inte klarar sitt uppdrag, om han tycker att självt ska bedriva detta i egen regi och att staten på så sätt ska ta ett större ansvar. Jag tror inte att det vore lyckosamt. Jag tror att det är bra att vi har en tredjepartskontroll av dem som utför entreprenaderna. Naturligtvis kommer detta att ligga som en viktig del i uppföljningsarbetet av vinterväghållningen under det här året. Det är förstås helt avgörande att vi har goda möjligheter att ta oss fram. Inte minst har jag markerat detta i den här talarstolen när det gäller den risk som har funnits för att man på vissa enskilda vägar i det här landet inte skulle kunna ha fungerande vinterväghållning. Där har alla ett ansvar för att kommer fram och för att ambulansen kommer fram. Däremot är jag till skillnad från glad för att och andra aktörer, som räddningstjänsten, varnar om det är halt väglag. Vi kunde se hur E4 fullständigt blockerades av tunga fordon och lastbilar som förhindrade framkomligheten för både snöröjning och andra trafikanter eftersom de inte hade vinterdäck. I den här regeringen går vi fram med krav på vinterdäck på samtliga hjul och på släpet. Vi tycker att det är rimligt att ställa sådana krav. Jag vet inte hur ställer sig till det, för jag har inte fått svar från vare sig eller . Men jag tycker att det är rimligt att tunga fordon som riskerar att blockera vägarna, och som också har gjort det, ska ha samma skyldigheter som vi privatbilister har att ha vinterdäck på alla däck så att man inte blockerar vägen eller, för den delen, förorsakar allvarliga olyckor. Sedan kommer det alltid att vara så att vi hamnar i situationer där vi får kraftiga snöfall. Jag tror att vi framöver kommer att hamna i sådana situationer oftare på grund av klimatförändringar. Det gör att vi alla ansvariga politiker måste tänka oss för när det gäller om dimensioneringen totalt sett är rätt. Det kostar att upprätthålla en högre beredskap för stora snöfall om vi ska ha denna kvalitet i hela landet, och då måste vi också vara beredda att anslå medel till det framöver. Denna fråga tycker jag att vi behöver ställa oss oavsett vilken regering vi har, för det är en fråga som alla partier måste ta ansvar för. Om man ser på anslagen och kostnaderna för vinterväghållningen märker man att det inte har skett några neddragningar. Vi kan konstatera att de resurser som har behövts har funnits till förfogande. Trafiksäkerheten måste alltid komma i första rummet; det ska det inte råda någon tvekan om. Jag skrattade gott när jag hörde tidigare eftersom hon frågade om det fanns ett ideologiskt motstånd mot att satsa på vägar. Jag skrattade gott eftersom jag själv har en bakgrund i fordonsindustrin, är lagom bilnördig och älskar att köra bil. Jag kommer från ett län där vägarna är helt avgörande för att vi ska ha bra framkomlighet. Det är också därför jag själv har valt att lyfta fram det som säger i sitt underlag: Det finns en risk för att man inte kan upprätthålla standarden i det kapillära vägnätet. Det är därför regeringen redan i budgetpropositionen lade 300 miljoner extra för att säkerställa att vi upprätthåller vägstandarden i landsbygden. Det är en fråga som är viktig för den här regeringen. Till skillnad från alliansregeringen satsar vi på infrastruktur och vägar i hela landet. Vi ser till att resurser, statliga och andra, finns i hela landet, och inte bara i storstadsregionerna. Det är jag väldigt stolt över. 40 (M): Detta handlar inte bara om vad ska kunna hantera i extremväder. Jag tycker att vi ska ha en bra beredskap också för det, men det handlar först och främst om att varnar för att vi kommer att få sämre vägar som en följd av regeringens anslag. Det är huvudfrågan för denna debatt.