prot · H50989 · 2018-03-22 00:00:00 — Den kommer också att beröra arbetstillfällen – att skapa nya och att ersätta gamla. Det skulle vara intressant att höra ta en diskussion med fackorganisationen på , där han säger: ”Nej, ni ska inte kunna expandera er verksamhet. Era jobb ska inte kunna bli fler. Ni ska inte kunna få fler kollegor.” Är det det anser ska vara principen när det gäller hanteringen av snuset som handelsvara? Jag kan inte undvika att komma in på TTIP- avtalet. Ni i säger emellanåt att ni är för frihandel, men allt ert argumenterande och agerande landar i att det blir mindre av handel och mindre av överenskommelser. Ni sätter er på tvären så mycket som möjligt. Genom att förhala, förhindra och fördröja och begära nya utredningar om än det ena, än det andra ser ni till att varenda förhandling om inte går i stå så fördröjs ordentligt. Det var precis detta som hände i förhandlingarna om TTIP. Det kanske är svårt att förstå en lite komplicerad tankebana, men att Vänstern satte sig på tvären när EU skulle förhandla med om TTIP och ägnade sig åt fördröjningsmekanismer innebar att det inte blev något avtal. Vi fick en ny president som inte tillhör vänstern – han tillhör knappt någonting. Han är inte begränsad av det handelsavtal som kunde ha blivit och har därmed möjlighet att blåsa igång ett handelskrig. Ärligt talat, ! Känner inte du och dina partikompisar någon form av skuld i det här sammanhanget? 16 (V) replik: Jag måste ärligt säga att jag är lite förvånad över att tar replik på mig när han ett antal talare före mig hade möjlighet att ta replik på en sverigedemokrat vid namn , som är en av de fem ledamöter i riksdag som har sagt att de tyckte att skulle vinna. Då tar inte replik, utan det är mig han siktar in sig på. Han försöker genom en konstig tankevurpa, ett konstigt tankeexperiment som han håller på med, säga att det är mitt fel att TTIP har fallit. Jag tycker att TTIP har fallit av fel skäl, och det har jag sagt i denna kammare. Jag tycker väldigt illa om handelspolitik. Jag tycker att den är protektionistisk på ett sätt som jag inte tror är bra för vare sig , eller världen i stort. Det jag invände mot med TTIP var inte att man ökade samverkan mellan . Jag tycker i grunden att det är viktigt att värna den export som har till och den import som vi har från . Jag hade absolut inte haft några problem med att få billigare genom att tullarna på skor hade minskat till EU och . Men TTIP var någonting annat. Det vet mycket väl, för det är en del i det som tycker är viktigt med . Han tycker att det är viktigt att storföretag ska kunna stämma stater, att man har den här domstolen som kallas ICS. Den har haft lite olika namn under resans gång, såsom ISDS. Det är det som blir så tydligt för mig – att försöker få mig att framstå som protektionist när jag bara ifrågasätter sättet som vill bedriva frihandel på. Det är för mig två helt olika saker att vara emot frihandel och att vara emot vårt sätt att bedriva frihandel. Jag vill se en rättvis och fri handel där små länder och utvecklingsländer har samma möjligheter som väl industrialiserade länder i norr att bedriva handelspolitik. Det är en handelspolitik som skulle vara rättvis för hela världen. 17 HANS (M) replik: Att storföretag ska kunna stämma stater är ett argument som går som ett mantra genom alla förhandlingar mellan nationer och EU. Men konsekvensen av Vänsterns fullkomliga fixering vid att storföretag inte ska kunna stämma stater blir ju att små och medelstora företag får mindre möjligheter att handla. Det är konsekvensen av att inte kunde slutas. Det går igen i alla sammanhang och i varje frihandelsavtal – möjligen oräknat. Jag tog upp det i gårdagens debatt. Det var minsann ingen som satte upp sig på talarlistan och ville diskutera det frihandelsavtalet. Men i nästan alla sammanhang är Vänsterns taktik att fördröja, förhala, försinka och dra ut på det hela så att det inte blir några avtal kvar. Jag vill påvisa att konsekvenserna av den metod som ni använder blir öppningar för att till exempel ha ett handelskrig om ståltullar. Europeiska unionen, eller gamla Europeiska gemenskapen, skapades utifrån att kol och stål inte skulle vara en begränsning för fredlig samvaro. är det stål som man bråkar om. Jag tycker att det är tråkigt att Vänstern inte ser konsekvenserna av sitt agerande. Jag räknar inte med att få något svar på vad ska säga till fackklubben på . Förmodligen blir det ett intressant samtal. Jag skulle däremot vilja höra vilka motåtgärder tycker att EU ska vidta gentemot . Jag förordar ju att vi inte ska ha öga för öga och tand för tand utan ett balanserat förhållningssätt. Det lät som att Svenneling i det sammanhanget var lite mer militärisk. 18 (V) replik: Jag trodde inte riktigt att vi skulle landa i TTIP-diskussionen . Det var inte de papperen jag tog med mig. Men det är intressant att jag och alltid hamnar här när vi debatterar. Det man ändå kan konstatera, Hans, är att är en av viktigaste handelspartner – den största utanför . Många små och medelstora företag handlar med , och det finns säkert möjlighet att öka den handeln ännu lite mer om man samverkar. Men problemet är att ni har velat skjuta demokratin i sank genom det handelsavtal mellan och som ni varit på gång med. Det är därför jag har varit emot . Jag har inte varit emot alla delar men stora delar som gäller tvistlösningsmekanismerna. hörde rätt när han uppfattade mig som lite mer positiv än jag uppfattar att han är när det gäller motåtgärderna från EU:s sida. Jag tror att det är en farlig väg att låta diktera villkoren hur som helst och aldrig ha en idé om vilka motåtgärder man ska vidta. För lite gjorde samma sak som Trump tänker sig . Då satte man in motåtgärder från EU:s sida, och det funkade. Jag tycker att detta är ett bevis för att motåtgärder funkar. Det är därför bra att EU tar steg i riktning mot att vidta motåtgärder. Jag tror att detta är viktigt för att visa Trump att den politik han för får konsekvenser. Framför allt är jag orolig för de biflöden som kommer att komma från och vilka konsekvenser de kommer att få för stålpriset i och för svenska producenter. Jag är däremot inte anhängare av en del åtgärder från europeiskt håll, inte bara från vänsterns sida. Fransoserna, till exempel, vill gärna ha mer protektionism och lägga tullar på allt som inte kommer från . Det tror jag inte är rätt väg att gå för EU eller för . 19 (L): Ett spöke går genom världen; det är protektionismens spöke. Experter från jordens alla hörn vittnar om samma sak: Det råder en ny tidsanda i handelspolitiken. De protektionistiska krafterna växer. Tullar och handelshinder blir vanligare. Politiker gillar att låtsas att nationer kan klara sig på egen hand, utan samarbete och utbyte med sina grannar. Inget kan vara mer fel. I handelspolitiken gäller samma motto som i säkerhetspolitiken: Ensam är inte stark – ensam är bara ensam. Vi behöver varandra för en framgångsrik och trygg värld. Frihandelns stora framgångsvåg, som lett till att miljoner människor rest sig ur fattigdom, har mattats av något. Men det är inte bara protektionisterna som mobiliserar. Sedan president började hota med ståltullar har även frihandelsvännerna världen över mobiliserat. Vi i EU står enade i försvaret av WTO och den internationella handelsordningen. För att den globala handeln ska fungera behöver vi våra gemensamma regler. För Liberalerna som stora frihandelsvänner är det därför oroväckande när blockerar utnämningen av nya domare till WTO. Utan gemensamma regler råder anarki i världshandeln, och det gynnar ingen. När hotar med nya tullar står vi i EU enade. Vi försvarar rådande handelsregler. Vi har också märkt att fler nu vänder sig till oss i EU, sedan slog in på den mer handelsfientliga linjen. EU blir lite mer intressant som partner. Ett sådant exempel är EU:s förhandlingar med , där fler framsteg börjat göras , sedan stängt sin dörr. Men tyvärr har EU också en hel del att skämmas för. Det finns medlemsländer som är långt ifrån frihandelsvänner. EU har egna tullar och handelshinder för att skydda sin industri. president inspirerar på många områden, men signalerade han att han ville bromsa EU:s pågående förhandlingar med . Det är inget att vara stolt över. Här behövs röst. Vi behöver driva på för att riva fler handelshinder och bjuda motstånd när EU-länder försöker sätta käppar i hjulet. Vi ska vara en aktiv röst i världen och inom EU och WTO för att driva på för fler globala frihandelsavtal. Svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet. Vi tror att regeringen borde utveckla en strategi för att motverka protektionismen i världen. Den nya trenden måste motarbetas aktivt, tror vi. Vi behöver bygga starkare allianser med frihandelsvänner i och resten av världen. Det finns ingen bättre tid att göra detta än . Liberalerna välkomnar att det i den här frågan finns en samsyn över blockgränserna. Socialdemokraterna har en stabil frihandelsvänlig grund som gör att vår svenska röst i handelspolitiken har kunnat förbli stark även över regeringsskiften. Det ska vi vara stolta över. Det finns däremot en del övrigt att önska när det gäller till exempel EU:s inre marknad och handel med tjänster. Här är regeringen tyvärr något motsträvig. Handel med tjänster är fortfarande ett starkt reglerat område i EU, och vi vet att vi hade kunnat vara rikare om vi hade liberaliserat den marknaden. För del har globaliseringen varit en framgångssaga. Vi är ett öppet land som tjänat på handel med andra. Som en liten ekonomi är vi beroende av kontakten med andra. För ensam är inte stark – ensam är bara ensam. Jag yrkar bifall till reservation 1 under punkt 1 och reservation 9 under punkt 4. 20 (KD): När man är sista talare i en debatt ställer det på något sätt krav på att man ska tillföra något nytt. Då gäller det att lyssna in sina kollegor innan och inte bara lita till sitt på förhand skrivna anförande. Det gäller att hitta de nya punkterna i det aktuella ämnet. Därför tänker inte jag beröra ståltullar, gemensamma standarder eller vikten av olika delar i exportstrategin så mycket utan bara ta upp en väldigt viktig fråga. sluts många av handelsavtal via EU, och även andra delar av EU:s politik påverkar förändringar i den internationella handeln. Därför är det otroligt viktigt att driver på för en rättvis handelspolitik även på EU-nivå. De nya universella hållbarhetsmålen är ambitiösa och omfattande. För att vi ska nå dem krävs en rad förändringar. En mer rättvis världshandel är en viktig del av detta. En handel som lyfter odlare och anställda ur fattigdom så att de själva ges möjligheter att investera i åtgärder för att skydda sin närmiljö, hantera konsekvenser av klimatförändringar och även minska sin egen klimatpåverkan är naturligtvis oerhört viktigt. Alliansen har i sin gemensamma motion bland annat skrivit att svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet. Man kan naturligtvis fråga sig hur detta sköts. Trots alla positiva initiativ som involverar företag, till exempel FN:s Global Compact, går utvecklingen i världen generellt alldeles för långsamt. Svenska företag ska, anser vi kristdemokrater, uppmuntras att vara föredömen, inte bara här i vårt eget land, där vi har en reglering och en lagstiftning som hjälper till. De värdena måste också föras ut utomlands. Det gäller affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn och socialt ansvarstagande. Genom handel som föregår med gott exempel öppnas förutsättningarna för ökad hänsyn till just mänskliga rättigheter och goda villkor. För inte särskilt länge sedan gavs Statskontoret i uppdrag av regeringen att undersöka om det finns påtagliga brister i svensk lagstiftning i förhållande till FN:s principer, samt om det finns brister vad gäller möjligheterna att gottgöra företagsrelaterade övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. I den nya rapporten, som kom alldeles , säger man att ”företag som juridiska personer inte är straffrättsliga subjekt, och vår analys visar att regler om företagsbot har begränsad effekt i praktiken. Fysiska personer verksamma i företag kan ofta undkomma ansvar eftersom det är relativt svårt att bevisa att en fysisk person i ledande position eller styrelse individuellt begått ett brott”. Eftersom det saknas jurisdiktion för svenska domstolar att pröva de flesta företagsrelaterade människorättskränkningar som äger rum utomlands lämnas många av dem utan uppföljning. Vidare skriver Statskontoret: ”En allvarlig brist är att bolagsrätten inte alls kräver att företag beaktar de mänskliga rättigheterna. En följdkonsekvens av detta är att mänskliga rättigheter blir sekundärt intresse efter vinstintresset, att det inte är obligatoriskt för företag att implementera mänskliga rättigheter, att implementeringen blir subjektiv och i mån av resurser och vilja.” Om man ska ta det som Statskontoret har kommit fram till på allvar framstår det som extra märkligt att både Agenda 2030 och regeringen betonar näringslivets roll som aktör och samarbetspartner för en hållbar global utveckling. Varför ställer man då vid sina så kallade främjanderesor inte krav på att alla företag som ska få följa med också arbetar med mänskliga rättigheter? Jag värnar svensk försvarsindustri. hade jag interpellationsdebatt med försvarsministern om svensk försvarsindustri. En informationsdirektör i ett av de större svenska bolagen i försvarsnära industri sa i en radiointervju: Frågan om mänskliga rättigheter lämnar vi med varm hand över åt andra att teoretisera kring. Våra ställningstaganden är industriella. Då frågade reportern uppföljande: Ni tittar alltså inte på några andra etiska och moraliska parametrar? Förstår jag dig rätt då? Företagsrepresentanten svarade: Varför skulle vi göra det? Då blev jag bekymrad. I den här har vi ändå vissa principer. Vi har värderingar – vi kan kalla dem svenska värderingar eller grundläggande värderingar för att samhället i stort ska fungera. Ska vi föra ut svensk industris produkter på export måste vi också kunna diskutera vilka företag som har den värdegrund vi säger oss stå för. Då måste man ställa likadana krav på alla företag, oavsett verksamhet och oavsett vilka länder främjanderesorna går till. kom det en rapport från Business som hette Nytt läge för svenska affärer i . är ett land som man kan ha många åsikter om när det gäller just mänskliga rättigheter. Det finns också många kontakter mellan och . Goda relationer affärsmässigt är absolut viktigt – jag har själv talat på –– men det finns en problematik där de mänskliga rättigheterna inte får glömmas. Vi får inte vika oss och inte våga tala om de här frågorna. Handel är bättre än krig. Det var grunden för , det som är Europeiska unionen. Men vi får aldrig glömma bort vilka värderingar som handel och export måste vila på, nämligen respekten för människovärdet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 12 och 17. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2017/18:TU10 21 (S): I denna debatt om trafikutskottets luftfartsbetänkande, TU10, tänkte jag ta upp ett par punkter som är viktiga för oss socialdemokrater. Jag skulle dock vilja börja med att ge lite beröm åt den borgerliga oppositionen. Det handlar om det goda och konstruktiva arbetet i samband med att utskottet behandlade motionsyrkandet om fjärrstyrd flygledning. Ledamöterna från de andra partierna får naturligtvis tala för sig själva, men jag tror ändå att jag åtminstone är i närheten av sanningen när jag säger att utskottet samfällt känner en viss oro för hur införandet av fjärrstyrd flygledning på flygplatserna i går till och hur det hanteras av olika parter. Utskottet gör inget tillkännagivande i frågan, men jag tycker ändå att utskottet gör en viktig markering i utlåtandet. Vi säger där att vi med tillfredsställelse noterar att regeringen avser att ta ett initiativ i frågan och kommer att uppdra åt att utreda konsekvenserna av införandet. Det är bra, för i grunden handlar utvecklingen med fjärrstyrd flygledning om något som är positivt, en teknik som vi har utvecklat i och som kan innebära att hårt ekonomiskt pressade mindre flygplatser kan få lite ekonomiska lättnader om man hanterar frågan på rätt sätt. Det innebär också att små flygplatser kan hållas öppna en större del av dygnet eftersom de kan fjärrstyras från en annan plats. I grunden är tekniken intressant, bra och viktig för . Men den information vi i utskottet har inhämtat vid olika tillfällen inger en oro. Mot den bakgrunden kommer regeringens uppdrag till väldigt lägligt. I utskottet har vi frågor om säkerhet, systempåverkan och ekonomiska konsekvenser som tyvärr inte besvaras så tydligt som det skulle behövas, trots att alla berörda parter var med på utskottets utfrågning. För mig personligen, och säkert för många fler, är en extra dimension i det hela att det ska till utomordentligt goda argument för att jag ska känna mig bekväm med att Swedavia centraliserar flygledningen till . Det ska vara väldigt bra argument, och de argumenten har vi inte riktigt sett. Utskottet understryker i betänkandet också vikten av en transparent process där alla berörda – flygplatsernas brukare och personal – får insyn i det arbete som och Swedavia bedriver och har möjlighet att komma med synpunkter. Jag tror att det är avgörande för framtiden för fjärrstyrd flygledning i att tar till sig den kritik som har funnits och finns. Detta var berömmet till den borgerliga oppositionen, som gick med på att vara konstruktiv i de här delarna. är det slut på berömmet, och så övergår jag till de andra delar som jag tycker är viktiga. Nästa punkt är kopplad till de senaste veckornas och månadernas debatt om huruvida vi kan flyga mer eller inte. Det är en bra och välkommen debatt. Först av allt måste man inse att det finns problem när det gäller klimatet och flyget. De ambitioner som denna regering har när det gäller miljöarbete och klimatarbete tror jag att vi är rätt brett överens om. Inte minst vittnar den klimatlag som har fattat beslut om om att de allra flesta partier ser klimatfrågan och hoten från utsläppen som en stor framtidsfråga. Även om flygets utsläpp ligger utanför den målsättning som vi har antagit gällande en 70-procentig reduktion av utsläppen från transportsektorn till 2030 kan inte flyget undantas från det arbete som behöver bedrivas för att man ska minska utsläppen. Då är det klart att många ställer sig frågan och ställer frågan till oss politiker: vi då fortsätta att öka vårt flygande? Kan vi flyga på semesterresor och på affärsresor, inrikes och utrikes, precis som vi har gjort innan? För att vi ska få reda på svaret på den frågan tror jag att vi måste se de olika trafikslagen i ett sammanhang. Vi måste fundera över vårt sätt att flyga . Vi måste fundera på hur andra trafikslag kan ta över vissa delar där vi använder flyg. Vi och denna regering har föreslagit att ska börja bygga nya stambanor för höghastighetståg. Det är ett sätt att växla över flygresor till miljövänliga järnvägsresor. Regeringen har föreslagit, och har fattat beslut om, att vi ska införa en flygskatt. Det är ett annat sätt att hantera frågan. Det handlar nämligen också om att man måste ta konsekvenserna om man smutsar ned, och man måste betala för det. Den tredje fråga som regeringen har tagit initiativ till handlar om att tillsätta en utredning angående biobränsle inom flyg. Kan vi ställa om flyget så att vi i högre grad flyger på miljövänligt bränsle? Detta är tre initiativ som jag tror är viktiga för framtiden, när vi ställer oss frågan: Kan vi fortsätta att flyga? Om inte omställningen till biobränsle lyckas kommer flygets andel av utsläppen i trafiksektorn att bli än större. Nordea pekar i en rapport på att SAS är det företag av svenska börsnoterade storföretag som ökar sina utsläpp mest. Det måste man kunna se. Det måste man kunna ta till sig. Här kommer min kritik mot den borgerliga sidan. När vi diskuterar och argumenterar för flygandet eller för att begränsa flygandet är det en del borgerliga partier som inte ens kan erkänna att flyget innebär ett miljöproblem. Det har en stor del av flyglobbyn också lite problem med. Det blir naturligtvis jättesvårt att motivera människor att begränsa sitt flygande eller att ta konsekvenserna av sitt flygande om man inte ens tycker att det är ett problem för miljön. Därför tror jag att det första de borgerliga borde göra är att fundera över sin flygpolitik utifrån ett miljöpolitiskt perspektiv. Det finns två andra frågor som jag skulle vilja ta upp. Den ena handlar om att regeringen i fjor lanserade en flygstrategi. I den flygstrategin finns det ett antal områden som är viktiga för flygets utveckling i . Det finns ett område som jag vet att regeringen prioriterar väldigt högt och där vi från Socialdemokraterna driver på hårt inom alla områden inom transportsektorn och arbetsmarknaden i övrigt. Det gäller de sociala villkoren. Tyvärr skulle jag säga att det också är det område som är svårast att arbeta med. När man nu ser att flygbolag som SAS flyttar verksamhet i syfte att skapa bättre ekonomiska villkor för bolaget är det klart att det oroar. När jag ser att Norwegian som ett argument mot flygskatt säger att konsumenterna har vant sig vid att flyga till låga priser är det klart att det oroar. Vi måste vara beredda att betala priset för vad flyg kostar både när det gäller de anställdas villkor och när det gäller den miljöförstöring som flyget leder till. Många av dessa frågor ligger på EU-nivå. Det skulle vara bra om sänder signalen till de andra EU-länderna att riksdag ser frågan om rättvisa konkurrensvillkor och socialt ansvarstagande som grundläggande för ett fungerande EU. har jag gått över min talartid med , men jag vill till slut ändå nämna den andra frågan. Om vi hade stått här hade den förmodligen varit en av de heta frågorna i debatten – den handlar om den ekonomiska situationen för de regionala flygplatserna. Då befann vi oss i en väldigt ansträngd situation, där granskade enskilda flygplatser och ifrågasatte det statliga stöd som vi ger till dem. har det lättat. har det lättat på det sättet att EU faktiskt erkänner att det kan finnas behov av att nationella parlament och kommuner stöder viktig transportinfrastruktur med offentliga medel. Det är väldigt glädjande. Det innebär också att regeringen kan skjuta till nya pengar, vilket man nu gör, för att underlätta för dessa flygplatser. I den frågan har vi olika åsikter i utskottet. Alliansen är emot dessa extrapengar. Därför vill jag avslutningsvis passa på att också yrka bifall till reservation 1, som gäller motiveringen just avseende de regionala flygplatserna. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet i de delar vi inte har en reservation. I detta anförande instämde , och (alla S). 22 (M): hanterar vi trafikutskottets betänkande om luftfart. Jag kommer av tidsskäl inte att hinna gå igenom alla delar i betänkandet, men jag tänker ta upp några av de förslag som finns. Det gäller bland annat förslaget till tillkännagivande om att man bör prioritera arbetet med Single European Sky. Jag kommer att återkomma till de delarna mer. Det handlar också om regionala flygplatsers betydelse samt om flygtrafikledningstjänsten. Men låt mig börja i en helt annan ände! Jag ska tala om vikten av bra luftfartspolitik för ett litet exportberoende land, som är glest befolkat och som befinner sig i utkant – det är så man måste förstå luftfartspolitiken i ett land som . Det är helt avgörande med bra flygförbindelser inom landet och utom landet för att vi ska ha kvar konkurrenskraft i vårt land. Det handlar om jobb och tillväxt. Utan ett fungerande inrikesflyg kan inte hela leva, utvecklas och bidra. och Alliansen är därför flygets främsta försvarare utifrån de utgångspunkterna. Vi ser inte flyget eller resandet med flyget som det stora problemet, som regeringen gör. Det är inte människors resande som är problemet. Det är flygets utsläpp som är problemet och som ska bekämpas.