prot · H60932 · 2018-12-18 00:00:00 — Jag kan heller inte nog poängtera vår oro för den ökade effektutmaningen till följd av mer förnybar elproduktion, som klimatsmart och stabil kärnkraft stängs ned. Kommande vintrar kommer tillgången på el inte att kunna garanteras. Och i det stora hela behöver vi dessutom mer marknad i stället för subventioner. Jag står givetvis bakom Liberalernas budget och ber kammaren notera vårt särskilda yttrande. Vi kommer därför att avstå vid beslutet. 167 (V) replik: Tack, , för ditt anförande! Du ska få enkla frågor som jag hoppas få svar på. Anser du att planeringen för kärnkraft är säker? Jag tänker på Olkiluoto 3 i . När projektet inleddes var planen att den skulle kosta . är man uppe i , och den är inte färdig . Om jag inte minns fel skulle den ha varit i drift 2014 eller något sådant, men den är fortfarande inte i drift. Anser du att planeringen har varit bra, eller vad beror det på att den kan slå så fel – från till 10 miljarder, och den är fortfarande inte färdig? Du sa visserligen inte att du älskar kärnkraften, men du kanske tycker om den i alla fall. Då undrar jag: Hur mycket kostar en nyproducerad reaktor innan den är i drift? Du sa själv att man måste ha konkurrenskraftiga elpriser för vår industri och vår befolkning i stort. Vad är din bild: Hur mycket kostar elenergin från en nyproducerad kärnkraftsreaktor? 168 (L) replik: Tack, ledamot ! Kostnaderna och investeringarna är det marknaden som bestämmer över. Det är inte vi i politiken som ska avgöra vad en reaktor ska kosta. Vad jag däremot kan konstatera är att det finns ett behov av kärnkraft, något som IPCC står bakom. Är det något vi ska lyssna på är det de internationella råden, som har koll på läget. Vad reaktorn ska kosta i slutläget är en fråga för marknaden, inte för oss i politiken. 169 (V) replik: Tack, ledamot , för svaret! Jag håller med om att det inte är vi som ska besluta. Men du brinner ju för kärnkraften och menar att den i stort sett ska gå före vindkraften. Du säger att den är så viktig. Du måste väl ha någon idé om varför den är konkurrenskraftig eftersom du försvarar den? Den bild jag ger dig handlar först och främst om hur osäker kostnaden för att bygga kärnkraft är. I gick kostnaden från till , och den är fortfarande inte färdig. Hur mycket tror du att den kommer att kosta? Jag håller med om att det är en fråga för marknaden, men marknaden ger de signaler som jag berättade om för dig. Var hamnar priset? 170 (L) replik: Tack, ledamot ! Vad den kommer att kosta i slutändan kan jag inte svara på. Det är ungefär som att fråga: Hur långt är ett rep? Är marknaden beredd att göra en investering och ser att det går tror jag att det är fullt möjligt, men det är alltså marknaden som måste bestämma detta, och det är någon som ska bygga den i slutändan. Om du lyssnar på klimatrapporterna och FN:s klimatpanel vet du också att de ser kärnkraften som en viktig del i att uppnå klimatmålen. Detta måste vi utgå från, inte från vad vi tycker annars. 171 (MP): Jag vill börja med att säga att jag är glad över att vi i den här kammaren har en bred energiöverenskommelse mellan flera partier. Jag tycker också att de breda dragen i det betänkande vi nu debatterar speglar detta. Det finns några undantag, men överlag är jag glad över den samsyn som finns i svensk energipolitik och som handlar om att vi ska ta oss mot ett system förnybar elproduktion och mer satsningar på vind, sol och så vidare. Jag tänkte uppehålla mig just vid solen. Den är nämligen en förträfflig energikälla. Inte minst ger den våra kroppar energi genom den mat vi äter – en energi som bäst kan användas genom att vi trampar oss på cykel till jobbet. Men den kan också försörja hela jorden med elproduktion. Om man bara hade tagit upp en liten del av all den solenergi som träffar jorden skulle man i teorin kunna uppbåda energi för hela jordens behov. Utöver detta kan man säga att solen i ett förnybart energisystem också kompletterar vinden. var inne på detta: Om vi hade haft mer sol i systemet hade vi inte varit så nära en kris den gångna sommaren. Solen och vinden kompletterar ju varandra vad gäller högtryck och lågtryck. Globalt sett har det skett väldigt stora förändringar i positiv riktning när det gäller solenergi . Teknikutvecklingen har varit otrolig, och det är väldigt kul att se hur mycket mer som har installerats och, inte minst, att priset på solenergi har gått ned så mycket. I länder som , och samt på har det skett drastiska prisfall bara . Mycket av detta beror på kombinationen av tydlig politik och en privat marknad som är intresserad av att investera. Men man ska alltså inte glömma politiken här, och jag vill särskilt nämna Energiewende. Det finns många politiker som har skällt på och menat att Energiewende har varit ett slöseri med skattemedel och liknande. Det som dessa politiker missar är att politik är mer än nationalekonomi. Politik är ofta nationalekonomi kombinerat med insikten om statsvetenskap och människors beteende och marknaders utveckling . Då vet man att alla energikällor historiskt sett har varit kraftigt beroende av subventioner i ett inledande skede. Man vet också att stora investeringar leder till en teknikutveckling, som i sin tur leder till ett prisfall. är kanske det bästa exemplet på detta när det gäller den förnybara energirevolutionen som världen är inne i. Regeringens samordnare för Fossilfritt , , brukar säga att om du träffar en tysk ska du passa på att krama hen. Det som har gjort med sin energiomställning är naturligtvis att få fram mer förnybar energi till , men det prisfall som har skett på förnybar energiproduktion världen över är till stor del förtjänst. Detta glömmer man lätt. När nu fattiga länder har råd och möjlighet att investera i ren, förnybar energiproduktion beror det mycket på de investeringar som har gjorts i . Det finns några länder som har släpat efter i utvecklingen. är faktiskt ett av dem, tyvärr. Men det gäller bara fram till . Samma typ av utveckling som vi har sett globalt sker nämligen nu i . Det vill säga att investeringarna ökar exponentiellt och att prisutvecklingen är positiv. Det beror återigen delvis på politiska reformer. Den regering som har suttit har gjort en rad reformer, både regelförenklingsreformer och ekonomiska incitament för att gynna solenergin. Det handlar dels om att vi tycker att solenergin i sig själv är en väldigt bra energikälla, dels om att vi vill komma närmare målet om förnybar elproduktion. På regelområdet har vi sett till att man inte behöver anmäla för att få elmätaren utbytt. Kontakter med myndigheter generellt har förenklats. Man behöver inte längre söka bygglov för att sätta upp solceller på sitt tak. Det är en helt central reform. Men behöver inte heller registrera moms för att sälja överskottselen. Bland de ekonomiska incitamenten ska särskilt nämnas skattereduktioner för överskottselen. Vi har infört ett särskilt stöd till lagring, något som kommer att vara helt centralt ju närmare vi kommer målet om förnybar elproduktion. Det sista och kanske viktigaste ekonomiska incitamentet är solcellsstödet. Allt detta har som sagt lett till en väldigt viktig utveckling i , nämligen en exponentiell ökning av den totala installerade solkapaciteten i . Därför är det nu tråkigt att se att högerpartierna går fram med nästan en halvering av stödet. Det är väldigt tråkigt att den positiva utvecklingen nu kommer att bromsas som en följd av de konservativa högerpartiernas politik på området. Detta är väldigt tråkigt. Jag ska bara kort titta in . Vi är som sagt på god väg nu när det gäller ny kapacitet i systemet vad gäller vind och sol, men vi kommer att behöva göra mer, inte minst ur ett systemperspektiv. Vissa partier har valt att göra en stor sak av leveranssäkerhet och mål för sådan. För mig är detta lite väl planekonomiskt för att jag ska vara trygg med att formulera mig på det sättet. Däremot vore det kul att titta närmare på ett mål för flexibilitet i systemet, det vill säga inte någon form av statlig planeringspolitik. Det tycker jag att vi får lämna i dåtiden; vi vet att det inte funkar särskilt bra. För att vi ska nå ett mål för flexibilitet och gå mot en mer flexibel elmarknad behövs att vi får igång systemtjänster och marknaden för sådana. Vi behöver få igång en mycket större energieffektivisering än vad vi har haft. Vi behöver få till lösningar för svängmassa, som finns på många olika håll. Nere på kontinenten finns syntetisk svängmassa i nästan alla vindkraftverk som har satts upp. Och vi behöver stänga elcertifikatssystemet i balans . Jag har nämnt några av de saker som jag ser som viktiga framöver i den generella utvecklingen av elmarknaden, för att denna ska bli mer flexibel och klara av ett förnybart elsystem. kommer inte att delta i beslutet, utan vi hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande. 172 (M): Vi debatterar utgiftsområde 21 Energi. Tillgången till bra, driftsäker, billig och klimat- och miljövänlig energi är en viktig politisk fråga. Det är ett område där det sker mycket utveckling just nu men också ett område där en stor del av världens konflikter rör sig. Det kommer att förändra maktpositionen mellan länder när man ställer om från gammalt fossilt bränsle till förnybart. Tillgång till energi är för samhället grundbulten för många av de bekvämligheter och den värme vi behöver men också för alla våra transporter av människor, varor och tjänster. Tillgången till energi är även avgörande för den goda levnadsstandard vi har i . Den största delen av vår värdefulla exportindustri är både energikrävande och helt beroende av att energitillgången är säkrad. Av vår energiförbrukning går till bostäder och service, till vår industri och till inrikes transporter. Alla energibesparingar och övergångar till bra klimat- och miljöalternativ spelar därför roll. Energipolitik rör nästan allt. Trots att är ett industriland, med både tung gruvindustri och skogsindustri, har vi betydligt lägre utsläpp av koldioxid än andra industriländer. Vår industri är väl medveten om sitt ansvar för att minska förbrukningen och hitta nya metoder i sina processer – processer som drar mindre energi – och att effektivisera energianvändningen. har också en energiproduktion med låga koldioxidutsläpp beroende på att vi har vattenkraft, kärnkraft och vindkraft. var ett rekordår vad avser användningen av både biobränslen och vindkraft som användningen av fossilt bränsle minskade. Vindkraften står för av den svenska energiproduktionen. Kärnkraften står fortfarande för den största delen av vår energiproduktion. Efter kärnkraften kommer faktiskt biobränslen, och på tredje plats kommer råolja och . Biobränslen ökar i samma takt som oljeprodukterna minskar. Den största förnybara energikällan är biobränsle, som har en klart större användning än olja. Från att tidigare mest ha använts som bränsle för uppvärmning har biobränsle ökat sin andel av drivmedlen. Det är annars transportsektorn som använder mest petroleumprodukter. Där är det fortfarande , men biodrivmedel ökar stadigt. Det händer massor av positiva saker på energiområdet i . Den svenska energipolitiken utgår från energipolitiken i EU. Det finns tuffa mål att nå på energiområdet, och har en bra utveckling på området. Vi ska minska både energianvändningen och utsläppen av växthusgaser – mål satta inom EU. Det långsiktiga målet är ännu ambitiösare: förnybart 2040. kommer av den svenska elen från förnybara källor. Även solcellerna ökar markant. ökade antalet nätanslutna solcellsanläggningar med . Det finns över 15 000 installerade anläggningar med en total effekt på . Därför är det inte kraftigt subventionerade solcellsutbyggnader som är den viktiga ekonomiska satsningen, något som och också påpekat. Det blir inte bästa nytta för de satsade skattepengarna. Solcellspriserna har sjunkit nästan till en tredjedel . Däremot kostar det fortfarande att installera. Därför är sänkningen i vår budget av de subventionerade bidragen från en rimlig neddragning. Dessutom kommer lika många att få tillgång till bidraget när det halveras. Man kan också använda sig av ROT-avdrag för att installera solceller, men man kan inte kombinera de båda avdragen. Med ROT-avdraget blir det möjligt för många att satsa på solceller. Det blir dessutom i längden lönsamt för den enskilde att installera. Vi anser inte att man ska subventionera något som faktiskt flyger på egna vingar. Skattemedlen ska användas där de behövs mest. Vidare vill vi i vår budget minska statliga pengar till energirådgivning ute i våra kommuner. Vi anser att man kan rationalisera den funktionen genom mer information på nätet och att den personliga rådgivningen inte ska vara så stor att den behöver kosta så mycket. Kommunerna kan samordna energirådgivningsinformation och göra den mer effektiv. De utmaningar som skulle ge stor effekt framöver är bättre infrastruktur för småskalig elproduktion från solceller, då dagens elnät är mycket anpassat efter storskalig elproduktion, hur vi ställer om transporterna till el, biobränsle alternativt vätgas, vilket är de energiformer som finns i frontlinjen, och hur vi skapar balans och flexibilitet i ett elsystem som styrs av naturkrafter som sol och vind; det bästa vore om kraften gick att lagra. Också skattemedel i energisektorn ska användas resurseffektivt. Bara så kan vi skapa en bra energipolitik. I detta anförande instämde (M). 173 (SD) replik: Som jag lyfte upp i mitt anförande är vi redan inne i en tämligen unik situation i modern tid, med en förestående effektbrist, och situationen ser ut att bli ännu värre runt hörnet med nedläggning av . har bara ekonomiska mål, och besluten som sådana kan sägas vara ekonomiskt rationella, då det är mer lönsamt att bygga ny elproduktion med lägre tillgänglighet. Det finns politiskt beslutade subventioner som möjliggör just detta. Det är också det som är kärnan i problemet inom energipolitiken: att marknaden i mångt och mycket är politiskt reglerad genom olika marknadssnedvridande moment i form av subventioner. Här tycker vi sverigedemokrater att det finns all anledning, när staten nu har ett energibolag, att fundera på om man ska använda det till att försämra leveranssäkerheten ytterligare i kraftsystemet och även försämra förutsättningarna för just elintensiv industri att kunna verka i , vilket riskerar att få ännu större konsekvenser ur ett samhällsekonomiskt perspektiv när industri och arbetstillfällen lämnar . Därför skulle jag vilja fråga om är öppna för att ge att beakta andra behov än just de ekonomiska målen, till exempel kopplat till leveranssäkerhet. 174 (M) replik: Att vi har en säker leverans av energi är enormt viktigt. Precis som påstod är en stor del av våra industrier enormt energikrävande, och de är energikrävande . Det är inte , och det är inte . Det kan inträffa som vi har en köldknäpp. Detta är ett dilemma. Om man inte ska detaljstyra är det ändå viktigt att man på företagsnivå försöker ta itu med dessa problem. Men vi får naturligtvis inte ställa våra industrier utan driftssäker energi. Det är självklart viktigt. Detta är kanske någonting som vi behöver beakta. Jag säger inte att vi har tänkt så. Men det kommer också väldigt mycket annan energi. Det talas till och med om att man kanske kan ha vindkraftsparker som kan lagra vätgasenergi som kan användas vid toppar. Kärnkraften kommer därför kanske inte att vara det enda utjämnande energislaget. 175 (SD) replik: Jag vet inte om jag ska tolka svaret från ledamoten som ett nja eller ett svagt ja i sammanhanget. Från vårt håll kan vi tycka att det är lite märkligt när staten har ett energibolag om man bara ska titta på de ekonomiska målen. Det blir kanske lite bakvänt. Om detta bolag då kan bidra till att försämra leveranssäkerheten kan det vara bra för företaget rent företagsekonomiskt sett men dåligt för landet. Då tycker vi inte att det är en bra idé att man har detta bolag under dessa former. Givetvis borde man använda förutsättningarna. Här finns det två anläggningar där den tekniska livslängden inte har passerats men som man på rent ekonomiska grunder väljer att lägga ned, vilket då försämrar leveranssäkerheten. Det finns absolut alternativ. Det handlar om kostnader. Anledningen till att man inte använder just vätgas är att man då får omvandla den i ett led från el till vätgas och till el igen. Det är betydligt mycket dyrare än att köra dessa anläggningar vidare. 176 (M) replik: Det händer enormt mycket, som sagt, i dessa branscher. Både skogsindustrin och den tunga industrin gör enormt mycket . Jag blir faktiskt förvånad när jag lyssnar på dem hur mycket som är på gång. Många har ett enormt energikunnande och kunnande om hur man balanserar dessa olika kraftslag. Det kan räcka att man ställer om till olika tidpunkter . Det kan vara så att om vi kör tvättmaskiner, en del av våra anläggningar eller våra industrier kan det räcka. Jag tror därför inte att man ska måla upp problemen till att börja med utan se vad man kan göra utan att öka energiuttaget. Det går nämligen att göra väldigt mycket, och det händer väldigt mycket på detta område. 177 (S) replik: Mycket i energipolitiken är vi helt överens om över blockgränserna, vilket jag naturligtvis tycker är bra. Men det finns naturligtvis skillnader, och det är väl tur det. Ett område där det finns politiska skillnader gäller stödet till solceller. Bedömare säger att vi i det framtida energisystemet kanske behöver 5–solel. Det kanske är en rimlig nivå, vad vet jag. Det får framtiden utvisa. Hur det än är riskerar den solcellsrevolution som ändå har pågått i landet att avstanna genom att det nu görs kraftiga neddragningar av stödet till solel. Vi fick information i utskottet vid beredning av detta ärende. Det visar sig att kön för solcellsstöd motsvarar . Jag har en fråga till och . Ni drar ned solcellsstödet med . Vad har ni för besked till dem som kommer att drabbas av detta, till dem som blir utan detta stöd eller som får ett halverat stöd? 178 (M) replik: Att man ska bli utan stöd är egentligen en hypotetisk fråga, eftersom man också kan använda ROT-avdrag. För en normalvilla kostar det i genomsnitt att installera solenergipaneler. Då skulle stödet minska från till . Detta är som man kommer att tjäna på att man får ett mer energieffektivt hus. Jag ser inte riktigt den stora problembild som ser. Jag tycker också att vi ska vara enormt betänksamma när vi använder skattemedel. Denna utveckling är på gång, och priserna har gått ned till en tredjedel . Äger man en villa, ett radhus eller en friggebod vet man att man måste titta långsiktigt när man investerar i bra och smarta saker. Jag kan därför inte riktigt se detta dilemma. Solcellerna är här, och det rullar på. Ska dessutom de som jobbar med installationer och så vidare användas på ett bra och effektivt sätt och inte bara ha jobb under när alla installerar utan kanske ha en lite bättre långsiktig prognos för arbete är detta bra. Dessutom har vi ännu inte så bra infrastruktur när det gäller solceller. Det kan bli ett problem. Ursäkta, , men jag ser faktiskt inte dilemmat på samma sätt. Dessutom kommer människor att få lite mer pengar kvar i plånboken om de jobbar. Då kan de väl investera dem i solceller. 179 (S) replik: Jag tackar för svaret. Vi ska absolut vara rädda om skattemedlen. Det anser jag ingår i uppdraget. I min bostadsrättsförening var vi på väg att satsa på solceller. Men av olika anledningar blev det inte av. Det kanske var tur, för det var som detta beslut skulle fattas. Det var alltså ett beslut som skulle ha fattats enligt vad som gällde då. Det är detta som är den stora utmaningen tycker jag personligen, nämligen att villaägare och andra fastighetsägare har gjort en kalkyl på en investering på exempelvis . Och helt plötsligt, från till en annan, ändras förutsättningarna ganska radikalt. Jag förstår om de blir mycket upprörda . , vad är beskedet till dem som har satsat på detta? 180 (M) replik: Beskedet är att det ändå finns rätt så generösa ROT-avdrag, och många kommer ändå att få solcellsstöd. Jag tycker absolut att man ska investera i solceller. Jag tycker att det är mycket konstigt om en bostadsrättsförening, en villaägare, en bilägare eller någon som har en ekonomi över huvud taget intecknar något som de faktiskt inte vet någonting om för framtiden. Jag vågar inte göra investeringar om jag inte vet att jag ska få stöd och om jag inte har råd. Mitt råd är att man kanske ska vänta lite grann och ta en del av jobbskatteavdraget och spara det för att satsa på solceller. Det lönar sig nämligen . Pengarna kommer tillbaka om man investerar dem. Dessutom är inte räntorna så höga just . 181 (V) replik: Tack för ditt anförande, ! Det var en sak jag reagerade på. Jag tryckte inte på knappen för att begära replik förrän du sa att skattepengar ska användas där de gör bäst nytta. Jag vill fråga om det. Vi står här eftersom ni fick igenom en budget för ramarna i stället för övergångsregeringens förslag till budget, som bara skulle vara tillfällig tills vi har en regering på plats. I budgeten trycker ni in att ni tycker att trädgårdsarbete är så viktigt att man ska kunna göra avdrag för 75 000 för trädgårdsarbete. Tycker du att det är rätt, ? Du var så noga med att skattepengar ska användas där de gör bäst nytta. Berätta för mig hur du kan försvara avdrag för 75 000 för trädgårdsarbete! Hur kan det vara så viktigt att få in det i en sådan här budget? 182 (M) replik: Jag kan försvara avdrag för kostnader för trädgårdsarbete. Sedan tror jag inte att någon kommer att dra av för 75 000 bara på trädgårdsarbete, utan det är vad man totalt får göra avdrag för. Det finns många gamla människor som bor kvar i sina hus och som kanske inte kan sköta allt i sin trädgård även om de sköter vissa delar. Det finns också många som kan utföra det jobbet och som kanske annars inte har ett jobb. Människor kommer att få betala med sin privata ekonomi för att anställa en person som de annars kanske inte skulle anställa. Jag tror att vi på många sätt får ut att de personer som behöver köpa tjänsten kan ha råd att göra det. De som har riktigt god ekonomi kommer att kunna köpa tjänsten ändå; det här gäller dem som kanske inte skulle unna sig att betala för trädgårdsarbete. Jag tycker alltså absolut att man kan försvara detta. Det är dessutom så att de som utför det här jobbet kommer att betala skatt, som också går till det offentliga. Det kommer även att minska antalet som anställer utan att betala vita pengar, och det är något vi alla har nytta av – att skattepengarna kommer in i stället för att bara inte finnas. 183 (V) replik: Tack för svaret, ! Jag ser fram emot en utvärdering av vilka som har använt sig av detta . Jag är övertygad om att det precis som alla andra ROT-avdrag kommer att träffa dem som är högst i rankningen – de som tjänar mest, är mest välbärgade och använder ROT-avdragen mest. Ni säger att skattepengar ska användas där de gör mest nytta, , men du övertygar i alla fall inte mig. Vilka det skulle vara som har en sådan trädgård att de behöver använda sig av hjälp för 75 000 får vi se, men jag ser fram emot en utvärdering av vilka som har använt sig av dessa ROT-avdrag – precis man gjort när det gäller alla andra ROT-avdrag. Jag vill säga något kort om solenergin. Där stryper ni, därför att det görs av andra skäl också. Där kunde ni ha haft samma svar som när det gäller trädgårdsarbete. 184 (M) replik: Jag tror inte att någon kommer att dra av för när det gäller trädgården, men man kanske behöver andra tjänster. Kanske behöver ens gamla mamma andra tjänster. Man kanske vill ha städning, och man kanske vill att någon hjälper en att flytta. Sedan har man ett träd som ska beskäras, men man vågar inte stå på stegen. Det kommer vi också att tjäna en del pengar på, eftersom man då inte trillar ned från stegen för att man beskär sina träd själv. Den som har jobbat på sjukhus vet att det händer väldigt mycket konstiga saker när människor försöker göra sådant de inte längre orkar. Jag tror ändå på detta. Jag tror att det är vanligt folk som kommer att använda det här.