prot · H50968 · 2018-02-07 00:00:00 — Detta är inte bara en finansieringsmodell som är långsiktigt hållbar ekonomiskt, utan det förslag som utredningen har lagt fram stärker också public services oberoende gentemot riksdag och regering. Jag skulle tro att många överskattar public services oberoende gentemot . Vi kan bara konstatera att vi har behövt gå in och höja tv-licensen, helt enkelt därför att färre och färre hushåll har tv. För att kompensera för detta har tv-licensen behövt höjas. Vad hade hänt om inte en riksdagsmajoritet hade varit beredd att ta de besluten? Utredningen föreslår nu att oberoendet kan stärkas på fyra sätt. Det första handlar om att det byggs in en indexering i själva modellen så att framöver inte över huvud taget behöver fatta beslut om att höja avgiftens nivå. För det andra föreslår utredningen att tilldelningen till programbolagen kopplas till åttaåriga sändningstillstånd, vilket gör att programbolagen får väldigt långa planeringshorisonter även ur ett ekonomiskt och finansiellt perspektiv. För det tredje föreslås dessa åttaåriga perioder förläggas så att de inleds under ett valår, i stället för efter ett val. På det sättet minskar en tillträdande regerings möjlighet att snabbt förändra villkoren för public service. För det fjärde, och inte minst viktigt, föreslås att inga sittande riksdagsledamöter ska kunna ingå i programbolagens eller förvaltningsstiftelsens styrelser. Det är ett förslag som är långsiktigt ekonomiskt hållbart och som stärker programbolagens oberoende men som också är mer solidariskt än dagens finansieringssystem. betalar ett ensamhushåll med låg inkomst precis samma avgift som ett hushåll med flera höginkomsttagare. Genom att koppla avgiften till den taxerbara inkomsten och rikta den till individer i stället för hushåll halverar vi ensamhushållets avgift. Avgiften blir väsentligt lägre för den som har en mycket låg inkomst, och den som inte har någon taxerbar inkomst över huvud taget får ingen avgift alls. Tillbaka till oberoendefrågorna och till dagens motionsbetänkande. Vi har i utskottet hanterat många motioner som handlat om just finansieringsfrågan. Samtliga dessa motioner kan förstås avslås eftersom det nu finns ett utredningsförslag som har remitterats och som regeringen arbetar vidare med. Planen är att kunna lägga fram en proposition . Men vid sidan av de motionerna finns det också ett antal motioner som starkt utmanar oberoendet. Motionärerna vill i dessa förslag att ska ta över det som rimligtvis är programbolagens publicistiska beslut. Vi har en motion från som handlar om att skulle sätta upp ett regelverk som säger att av den musik som spelas ska vara svensk. Det skulle vara ett dråpslag mot P2 och den konstmusik som spelas i den kanalen. En annan av motioner handlar om att P3 ska riktas till en äldre publik genom att program av typen Skivor till kaffet och Skivor från återinförs i tablån. Vart ska den yngre lyssnarkretsen då ta vägen? Radio och tv i allmänhetens tjänst Man kan tycka att detta i grunden är harmlösa motioner. Men de sätter fingret på en oerhört allvarlig fråga, nämligen att inte ska gå in och fatta de publicistiska besluten om public service. Public service har en viktig uppgift: att granska riksdag och regering. Det får inte finnas minsta misstanke om att programbolagen inte fullföljer den uppgiften av rädsla för att en regering eller vissa partier då kommer med politiska beslut som går tvärtemot hur public service vill bedriva verksamheten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservation. 86 (SD) replik: Det är alltid lika spännande att höra i debatterna om public service. tar han återigen upp enskilda motioner. Som vet har man som enskild riksdagsledamot möjlighet att driva frågor i via det som kallas enskilda motioner. Det behöver inte vara kopplat till partipolitik, och det är det inte heller i de exempel som tar upp i sitt anförande. Jag ställer mig frågan: Varför är det bara oss sverigedemokrater som hackar på när det gäller enskilda motioner om public services styrning och så vidare? Vi har till exempel enskilda motioner från två moderater, där motionärerna anför att regeringen bör påbörja en översyn av hela public service. En annan moderat säger att public services ekonomi bör ses över med målet att halvera kostnaden. Varför tar inte upp detta i sitt anförande? Vi har också en centerpartist som vill sälja ut public service-bolagen helt. Varför tar inte upp dessa exempel i sitt anförande? 87 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det enkla svaret är att jag inte tar upp de exemplen eftersom det inte finns några debattörer från de partierna på plats här i kammaren. Jag debatterar inte om det inte finns någon som kan besvara mina frågor. är det enda oppositionsparti som finns närvarande för denna debatt, och därför riktar jag mig helt och hållet till er. Jag hade för bara någon vecka sedan en debatt med en av motionärerna, som har lagt fram just motionerna om att införa språkkrav för public service och om hur P3 ska förändra sin verksamhet. Den motionären antydde inte på något sätt att det rörde sig om en motion som han stod bakom som enskild motionär. I stället lät han påskina att hela partiet stod bakom den. Jag har en tydlig bild av att försöker både äta kakan och ha den kvar. Man lägger fram aggressiva motioner som vissa sverigedemokrater går ut och torgför och pratar om, och sedan är man lite mer hovsam i sin presentation här i kulturutskottet och uttrycker en annan linje. Men låt oss diskutera den reservation som har lagt fram. Den är extremt märklig i sig. Vi har en utredning som arbetar med just den fråga som väcker i reservationen. Om en utredning redan arbetar med en fråga kan ju inte gå in och ge regeringen ett tillkännagivande om att starta ett arbete med frågan. Man påskyndar ju inte arbetet på något sätt. Radio och tv i allmänhetens tjänst Vad jag är övertygad om att här försöker göra är att klistra en reservation på det här ärendet för att visa att har en bild av public service som skiljer sig från övriga partier. Man vill ha en reservation trots att reservationens innehåll är fullständigt meningslöst. 88 (SD) replik: Frågorna som tas upp i vår reservation har vi försökt driva redan innan utredningen påbörjades. Försök inte komma med något annat! Jag tror att vet att så är fallet. Vi har länge drivit på detta i den här kammaren. Det är bara att kolla i gamla protokoll om minnet sviker. Återigen: Det handlar om en enskild motion. Det har ingenting med partiet att göra. Det är ingenting som jag, och våra arbetande suppleanter i kulturutskottet driver. Vi har inte ens yrkat bifall till de motionerna. Vi kommer inte heller att göra det, för det är inte partiets politik. Partiets politik är den vi yrkar bifall till. Det är den vi anför i talarstolen, ingenting annat. Om har läst vår utgiftsområdesmotion och vår budget hade han vetat om detta. Frågan är: Har han läst vår partipolitik, eller läser han bara de enskilda motioner som läggs i den här kammaren? 89 (MP) replik: Jag har läst samtliga motioner om public service. Ja, ni har drivit på i den fråga där ni reserverar er, men ni har ju fått som ni vill! Regeringen utreder nu den frågan bland övriga frågor. Den utredning som regeringen har tillsatt tittar även på de här frågorna. Om den politik man har drivit har lett till ett önskat resultat är det ju fullständigt meningslöst att reservera sig. Det måste finnas ett annat syfte med att reserverar sig. Syftet är naturligtvis det som inledde med. Hon sa att det finns två argument för att inte gå fram med reservation här: Det ena kunde vara att man respekterar en utredning, och det andra är att man vill visa att man har en annan inställning när det gäller public service än övriga partier. Det och i kulturutskottet nu gör är att reservera sig för att visa att man minsann har en annan inställning än övriga partier i public service-frågan. Då är frågan: Vad är det då för annan inställning som har? Vi har sett de enskilda motionerna, men vi hör också tala om att hon har tagit illa vid sig när det är felaktigheter som har förts fram i public service och att hon vill ha en annan typ av reglering. vet vi hur utvecklingen har sett ut i andra europeiska länder där partier som har ungefär samma ideologiska överbyggnad som sitter i regering, till exempel i och i . Där har regeringarna klivit in och tagit makten över vad som över huvud taget får finnas i public service. Det är en utveckling som förskräcker och som vi inte är immuna mot i . Därför är det oerhört viktigt att vi demokratiska partier fortsätter verka för ett oberoende public service. 90 (SD): Radio och tv i allmänhetens tjänst ”, .” Det är närmast bevingade inledningsord från radions svunna tider. I då medielandskapet rusar mot nya trender och tendenser och den så kallade digitala revolutionen tagit världen med storm finns det anledning, särskilt ett valår som detta, att göra några viktiga tillbakablickar och framtidsutblickar och fästa några brännande politiska mediefrågor på vår anslagstavla. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation avseende sändningstillstånd, som min kollega lagt ut texten om. Vi debatterar radio och tv. Vad innebär detta ? Radio och tv är förvisso fortfarande fundamentala mediala plattformar och kommunikationskanaler, men det är under press och minskande till förmån för sociala medier, Youtube-kanaler och internetbaserade nyhetssajter i den digitala revolutionens kölvatten. Medielandskapet är i omdaning, och vi beslutsfattare måste vara medvetna och kloka i hur vi bemöter det. Vår viktigaste uppgift är att skapa förutsättningar för ett mångfasetterat medieutbud och en infrastruktur och att erbjuda verktyg för källkritik tidigt, till exempel i skolåldern. En annan uppgift att sjösätta sådana sändningstillstånd och granskningsfunktioner som har folkets förtroende som det garanterar mediernas frihet och kvalitet. Å ena sidan har informationsflödet demokratiserats genom sociala medier. Allt fler kan bidra till det gemensamma samtalet. Å andra sidan möjliggör den nya tekniken att propaganda och enkelriktade nyheter kan pumpas ut och få fäste utan att man reflekterar över innebörden. Detta sker från höger till vänster, från public service till alternativa medier, oavsett kulör. Där någon aktör har en styrka och en viss syn på värdering av information och dess förmedling har någon annan aktör en svaghet men någon annan styrka när det gäller att spegla andra perspektiv, andra vinklar eller en annan nyhetsvärdering. Mediemångfalden demokratiserar det offentliga samtalet. Jag tror att det finns en längtan. Det är en längtan efter saklighet i medierna – opartiskhet, stärkt källkritik, inte bara hos skolelever utan också vid redaktioner och allmänheten. Det är en längtan efter att slå hål på filterbubblor och falska nyheter och att över lag stärka bildningen och bildningsidealet. Vad innebär det då att bedriva radio och tv i allmänhetens tjänst? Innebörden av public service-begreppet formulerades av den förste BBC-chefen, , som pekade på att BBC inte enbart skulle ägna sig åt underhållning utan också utbilda och informera lyssnarna. Att vara i allmänhetens tjänst och uppleva ihållande kritik måste, som flera tidigare talare har varit inne på , leda till självrannsakan och självkritik. Att ta intryck av hur public service-kanaler i våra grannländer arbetar, att bredda politisk rapportering och debatt med perspektiv etablerade bland allmänheten liksom att aktivt och integrerat arbeta med programetik och oberoende för att undvika polarisering och politisk ensidighet är några verktyg som ligger nära till hands. Ja, det är angeläget att identifiera kritiken för att dels stå i allmänhetens tjänst, dels försvara en i grunden och i allt väsentligt god idé och institution, som public service är. är tonläget högt när det gäller hur vi beslutsfattare kan och ska diskutera radio och tv i allmänhetens tjänst – public service – vilket vi alla här är överens om att vi ska hålla armlängds avstånd ifrån. Sketchen ”” i Gula hund med , och skapade sådan debatt att den till och med diskuterades här i kammaren, där revyn i stället fick namnet Fula hund. Radio och tv i allmänhetens tjänst kretsar debatten sällan kring den typen av redaktionella urval, men då public services utbud är en så stor del av det offentliga samtalet, når så många svenska medborgare och diskuteras bland gemene man är det inte orimligt att styrdokument och kontrollorgan diskuteras på den främsta arenan för medborgarnas talan i det offentliga rummet, nämligen riksdags kammare. Vi kan, ska och behöver debattera, utvärdera och analysera radio och tv i allmänhetens tjänst, inte minst då det görs av vår uppdragsgivare, folk. Vi ska också akta oss för att skapa A‑, B‑, C- och D-lag bland dagens medier. Naturligtvis ska hederligt och högkvalitativt journalistiskt arbete stödjas, vilket medborgarna ska kunna lita på, särskilt i mediernas granskning av makten. Sant och falskt är fundamentalt att redovisa, liksom i den fria och oberoende forskningen. Lika fundamentalt är det att överallt slå vakt om källkritik och stävja falska nyheter, oavsett politisk kulör. Det väsentliga är att detta inte får uppfattas som att äldre, etablerade medier i en utveckling medvetet bekämpar unga och växande mediekanaler. Låt oss alla ta med oss detta under detta viktiga valår. I detta anförande instämde och (båda SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU7 Några frågor om alkolås Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 1 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 S, 67 M, 39 SD, 15 MP, 17 C, 15 L, 13 KD, 4 - 1: 1 S, 17 V Avstod: 5 S, 3 MP Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 6 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - (S) samt , och (alla MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (S, MP) 114 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 67 M, 39 SD, 17 C, 15 L, 13 KD, 3 - 2: 94 S, 19 MP, 1 - Avstod: 17 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - KU19 Ökad insyn i partiers finansiering Punkt 2 (En bredare utvärdering) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 66 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 1: 1 M, 39 SD, 2 - Avstod: 1 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Punkt 4 (Förbud mot partistöd från arbetsmarknadens parter) 2. res. 3 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 3: 39 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Punkt 5 (Partistöd från arbetsmarknadens parter och medlemmars samtycke) 2. res. 4 (M, C, KD) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 19 MP, 17 V, 15 L, 1 - 4: 67 M, 39 SD, 17 C, 13 KD, 3 - Frånvarande: 19 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Punkt 6 (Lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 154 för res. Kammaren biföll reservation 5. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 19 MP, 17 V, 1 - 5: 67 M, 39 SD, 17 C, 15 L, 13 KD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Rösträttsålder) 2. res. 1 (C, V) 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 39 SD, 19 MP, 15 L, 13 KD, 4 - 1: 17 C, 17 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Punkt 6 (Rösträtt och valbarhet) 2. res. 2 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 66 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 2: 1 M, 39 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Lag om ändring i riksdagsordningen) I betänkandet föreslogs ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet hade föreslagit att ändringarna skulle beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kan anta bestämmelser i riksdagsordningen genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Beslutet skulle enligt riksdagsordningen fattas genom omröstning. vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja, och kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 95 S, 67 M, 39 SD, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 2 - För avslag: 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (ställning) 2. res. 1 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 65 M, 39 SD, 19 MP, 17 C, 17 V, 13 KD, 4 - 1: 15 L Frånvarande: 19 S, 18 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Boriana (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Storleken på kyrkoavgiften) 2. res. 2 (M, KD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 5 (Beslutanderätt i frågor om församlingstillhörighet) 2. res. 3 (M, C, V, L, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 39 SD, 19 MP, 4 - 3: 67 M, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Regional nyhetsbevakning) 2. res. 1 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Evenemangslista) 2. res. 2 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 2: 39 SD, 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 4 (och tv) 2. res. 3 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 3: 39 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU9 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Punkt 2 (Prao och arbetsmiljöregler) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 113 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 39 SD, 19 MP, 17 V, 3 - 2: 67 M, 17 C, 15 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU10 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet Punkt 1 (Lagförslagen) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 1: 39 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Punkt 2 (Övrigt om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning) 2. res. 2 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - 2: 39 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - SfU11 om pensionssystemets årsredovisning Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Skyndsam översyn av bostadsbidraget för att nå ekonomiskt utsatta grupper m.m.) 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 19 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 2 - : 39 SD, 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - SfU14 om kommunersättningar för migration och integration 2. res. 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 1 SD, 19 MP, 17 V, 13 L, 13 KD, 1 - Avstod: 38 SD, 3 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 4 V, 6 L, 3 KD, 2 - KrU4 Radio och tv i allmänhetens tjänst Punkt 2 (Sändningstillstånd för och ) 2. res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 18 MP, 17 C, 17 V, 15 L, 13 KD, 1 - : 39 SD, 1 - Avstod: 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 SD, 6 MP, 5 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2017/18:720 Skolors lokalkostnader av (M) till utbildningsminister (MP) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:647 Ett nationellt digitalt system för bygglov av (S) till statsrådet (MP) 2017/18:661 Olyckor med EU-trailrar av (M) till statsrådet (S) 2017/18:664 Omlokaliseringen av Sidas verksamhet av (KD) till statsrådet (MP) 2017/18:668 Brandskydd i äldreboenden av (KD) till statsrådet (MP) 2017/18:671 Finansieringen av Unrwa av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:674 Satsning på bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:683 Svartlistningen av Palestinagrupperna av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2017/18:693 Gränshinder i som rör a‑kassan av (S) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 7 anf. 38 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 80 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Ärenden för hänvisning till utskott § 3 Några frågor om alkolås betänkande 2017/18:TU7 1 (S) 2 (V) 3 (M) 4 (S) replik 5 (M) replik 6 (S) replik 7 (M) replik 8 (L) 9 (S) replik 10 (L) replik 11 (S) replik 12 (L) replik 13 (KD) 14 (S) replik 15 (KD) replik 16 (S) replik 17 (KD) replik (Beslut fattades under § 15.) § 4 Ökad insyn i partiers finansiering betänkande 2017/18:KU19 18 (M) 19 (SD) 20 (C) 21 (L) 22 SKÅNBERG (KD) 23 HANS (S) 24 (M) replik 25 HANS (S) replik 26 (M) replik 27 HANS (S) replik 28 (MP) 29 (V) (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2017/18:KU35 30 (SD) 31 (C) 32 (V) 33 HANS (S) 34 (M) 35 SKÅNBERG (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 6 Tystnadsplikt i betänkande 2017/18:KU7 36 SKÅNBERG (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 7 Trossamfund och begravningsfrågor betänkande 2017/18:KU29 37 DAG KLACKENBERG (M) 38 (C) 39 (V) 40 (L) 41 SKÅNBERG (KD) 42 (S) 43 (MP) (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2017/18:KU31 44 (SD) 45 (C) 46 (S) 47 (MP) 48 (L) 49 SKÅNBERG (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 9 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv betänkande 2017/18:UbU9 50 (M) 51 (S) 52 (M) replik 53 (S) replik 54 (M) replik 55 (S) replik 56 (SD) 57 (S) replik 58 (SD) replik 59 (S) replik 60 (SD) replik (Beslut fattades under § 15.) § 10 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet betänkande 2017/18:SfU10 61 (SD) 62 (S) 63 (SD) replik 64 (S) replik 65 (SD) replik 66 (S) replik 67 (M) 68 (SD) replik 69 (M) replik 70 (SD) replik 71 (M) replik (Beslut fattades under § 15.) § 11 om pensionssystemets årsredovisning betänkande 2017/18:SfU11 (Beslut fattades under § 15.) § 12 om bostadsbidraget betänkande 2017/18:SfU13 72 (SD) 73 (S) 74 (SD) replik 75 (S) replik 76 (SD) replik 77 (S) replik 78 (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 13 om kommunersättningar för migration och integration betänkande 2017/18:SfU14 79 (S) 80 (SD) 81 (C) (Beslut fattades under § 15.) § 14 Radio och tv i allmänhetens tjänst betänkande 2017/18:KrU4 82 (SD) 83 (M) 84 (S) 85 (MP) 86 (SD) replik 87 (MP) replik 88 (SD) replik 89 (MP) replik 90 (SD)