prot · H60934 · 2018-12-20 00:00:00 — Det är olyckligt att så många gröna jobb försvinner. Det gäller både enkla jobb, biologjobb och jobb i de gröna näringarna. har högt ställda mål för it-politiken. Vi ska vara bäst i världen på att använda oss av digitaliseringens möjligheter. För att hela landet ska vara med krävs det därför satsningar på bredband på landsbygden. Genom att staten kompletterar de privata företagens satsningar kan hela få en bättre uppkoppling. I den bredbandsmiljard som den rödgröna regeringen har satsat fanns aviserat de som också och ställer sig bakom. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag vill med detta yrka bifall till med fleras reservation nr 1 om nyckelbiotoper och hänvisa till det särskilda yttrandet. Jag vill också passa på att önska talmannen, alla kollegor och alla politiker i miljö‑ och jordbrukspolitiken en riktigt god jul. I detta anförande instämde (MP). 156 (M) replik: Tack för det mycket omfångsrika inlägget, ! Jag har en fråga till att börja med. Jag reagerade nämligen på uttalandet att hon inte nog kan betona hur oseriöst det är att vi inte har fått övergångsbudgeten på plats. I övergångsbudgeten fanns det inte med något stöd till de lantbrukare som drabbats av torkan och de skogsbrukare som drabbats av bränder. Tack vare att och lade denna budget på bord kan nu arbetet med att skyndsamt betala ut ersättningen komma igång. Det hade stått helt fritt att lägga fram en budget på liknande sätt så att lantbrukarna hade kunnat få ersättning om den hade vunnit gehör. På vilket sätt anser att det är oseriöst att vi vill se till att lantbrukarna får ersättning? 157 (MP) replik: Jag kan verkligen inte nog understryka hur oseriöst jag tycker att det är utifrån det rådande politiska läget att vi inte har en övergångsbudget utan en M-KD-budget. Övergångsbudgeten byggde på principer för att värna ordning och reda i den situation vi nu befinner oss mellan valet och en kommande regering. Principen hade finansministern noggrant förankrat såväl i KU som med alla de finanspolitiska talespersonerna. Det oroväckande är att , som jag har sett som ett seriöst parti, nu ansluter sig till kaoslinje och inte längre accepterar ordning och reda. Det som var viktigt med en övergångsbudget var just att den kommande regeringen, oavsett hur den ser ut, skulle få full makt att utveckla den politik som den regeringen vill utveckla. Därför är en övergångsbudget den bästa lösningen. De exempel på åtgärder som och har lagt in i sin budget just på detta område råkar sammanfalla med det som den rödgröna regeringen har aviserat. Just här får vi väl därför tacka för att ni inte har tagit ut svängarna. Men på miljöområdet är det, som ett annat exempel, ett stort problem att ni har hittat på saker som kanske inte går att genomföra. 158 (M) replik: Man kan lätt få intrycket att övergångsbudgeten är någon form av neutral budget. Men det är den alltså inte alls, utan den är en förlängning på den rödgröna politik som har varit så oerhört skadlig för just de gröna näringarna under . Areella näringar, landsbygd och livsmedel Glädjande nog kom ersättning på plats för dem som har drabbats av torkan. Men som en konsekvens av den politik som man har aviserat föreslog man i övergångsbudgeten att stödet till stor del skulle ätas upp av en höjning av dieselskatten just för de näringar som har drabbats så hårt av torkan. Det skulle inte gynna vår livsmedelsproduktion, och vi säger ju att vi vill att den ska öka. Jag kan bara hålla med ledaren i tidningen där man skriver att det nu bara är att hålla tummarna för att vi får en regering som vill arbeta i enlighet med den klubbade budgeten. Med detta vill också jag önska alla en riktigt god jul. 159 (MP) replik: Den absolut största utmaning vi står inför är klimathotet. Om vi inte säkerställer möjligheten för det svenska lantbruket att gå över till fossilfritt kommer vi att ha stora problem . Det gäller inte bara lantbrukarna, som kan få missväxt och drabbas av torka fler somrar. Det kan också bli brist på mat och svårt att leva inte bara här i utan i hela världen. Det är helt avgörande, , att vi fasar ut subventionerna på diesel och olja. Det är helt avgörande för att lantbruket ska kunna ställa om att vi inte fortsätter att subventionera fossil energi. 160 (SD) replik: Tack för föredragningen, ledamot ! säger att vi subventionerar dieselanvändning i M‑KD‑budgeten som stöds av SD. Hon tycker att det är ett oseriöst förfarande och menar att vi förstör klimatet. talar ledamoten om ökad självförsörjning, men jag anser att klimatpolitik och självförsörjning av livsmedel är två oförenliga mål som kommer utifrån en bristande helhetssyn. Låt mig vara tydlig. höjer bensinskatten för landsbygdens folk som behöver bilen. straffbeskattar svenskt lantbruk. subventionerar elbilar till övre medelklassen och installerar laddstationer i deras hem. utvinner mer naturgas. subventionerar leksaker till dem som inte vill trampa själva. bygger kolkraftverk i andra länder. Det här är en kapplöpning som vi inte kan vinna oavsett hur mycket vi späker oss i . står för av världens utsläpp. står för av världens koldioxidutsläpp och ökade sina utsläpp . ökade sina utsläpp . Siffror anger att bygger 700 nya kolkraftverk runt om i världen. Det visar två saker. Den första är att våra bidrag till minskade klimatgasutsläpp är försumbara. Den andra är att våra ansträngningar inte får andra att följa efter, tyvärr. De delar av övergångsregeringens budget som handlar om innovationer och teknikutveckling är de viktiga klimatsatsningarna. Vi sverigedemokrater renodlar den strategin genom att ta bort en hel del ineffektiv politik och lägga ett extra anslag om en halv miljard till innovation och teknikutveckling. Vi lägger dessutom en kvarts miljard på ansträngningar på att få fjärde generationens kärnkraft att fungera med uttjänt kärnavfall. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Lyckas dessa satsningar på så sätt att fossil energi relativt sett blir för dyr och ointressant kan åstadkomma en global effekt i stället för en lokal effekt och en bestående effekt i stället för en övergående effekt. 161 (MP) replik: stod partivän här i en dialog och sa att minsann står bakom . Jag minns det som i går fast det var i förrgår. Att stå bakom innebär att stå bakom det faktum att vi här i måste minska våra utsläpp. Vi kan inte bara peka på att andra ska ta det ansvaret och göra det någon annanstans någon annan gång, utan vi har ett ansvar. är också tack vare den starka klimatpolitik vi driver en ledande kraft i internationella sammanhang. Vi ses som en av de viktigaste företrädarna och klimatledarna i världen. Det gör vi tack vare vårt goda renommé men också för att vi kan visa upp en effektiv politik där vi jobbar med styrmedel för till exempel bensin och diesel, klimatinvesteringar och andra satsningar. Det är helt avgörande för landsbygden att vi klarar av klimatomställningen och får tillräcklig tillgång till fossilfria drivmedel. Jag måste säga, fru talman, att bristande helhetssyn tror jag inte att ska beskylla för i de här frågorna. Här har vi faktiskt den senaste mandatperioden lyckats med att få till stånd ett klimatpolitiskt ramverk, en klimatlag och ett arbetssätt som förenar riksdag. 162 (SD) replik: Ny teknik minskar även utsläppen i , vilket kan göra att kan hållas. Men det är det lilla i det här sammanhanget. Ny teknik kan minska utsläppen i världen. Det är där den stora potentialen ligger. Slutsatsen är att ska vi lyckas rädda jordens klimat måste vi göra ett metodskifte. Det handlar inte om ambition, utan det handlar om olika sätt att se på metoder. Vi anser att de metoder som används är orealistiska. De kommer inte att leda till det önskade resultatet. Vi har kvitto på det i och med att de andra länderna nu bygger kolkraftverk efter kolkraftverk. får sin första kolkraftsproduktion snart, och de har aldrig haft kolkraft förut. Det gör de för att de inte har alternativ. Det finns inte alternativ teknik, men det skulle vi kunna utveckla. Det finns inte heller pengar satsade, i samma utsträckning som vi vill, på för dem att använda till förnybar energi. Vi lägger 500 miljoner extra. 163 (MP) replik: Jag är väldigt glad att talar om ny teknik och att kan bli en förebild. Inom de projekt som stöds av Industriklivet som , successivt vill avveckla helt får vi fram ny svensk teknik där vi kan producera stål utan kol. Cementindustrin står på tur att eventuellt kunna få det här stödet, men det har ni satt stopp för. Med den budget som ni har lagt fram i har ni satt stopp för möjligheten till metodskiften. Ni har satt stopp för möjligheten för att gå före. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tycker att det är olyckligt, , att du står här och pratar om ny teknik som ni faktiskt inte gör något åt det i verkligheten. 164 (SD): har genom sitt beslut fastställt de samlade utgifterna för utgiftsområde 23. Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för vårt förslag. Jag hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande i likhet med vad gjorde tidigare. I likhet med vill jag också yrka bifall till reservationerna om utbetalning av jordbrukarstöd och om stöd till en avbytartjänst. För är det viktigt med en levande landsbygd. Vi är hela parti och anser att landsbygden i alltför hög utsträckning har kommit i skymundan. Vi vill balansera det som vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot det som ligger utanför storstadsregionerna. Men vi vill noga betona att vi arbetar med politik för hela . En mycket stor del av yta består av lands- och skogsbygd, bäckar, sjöar, tjärnar, hagmarker, åkrar, berg och djupa dalar. Det vet inte minst jag som fryksdaling, för allt detta har vi i . Det enda vi saknar är fjäll. Vackra landskap och traditionell bebyggelse är viktigt i sig, men för SD ska politiken i första hand handla om de människor som lever och verkar där året runt. Det har blivit allt svårare att leva och tjäna sitt uppehälle på landsbygden. Många unga har inget annat val än att söka sig till städerna trots att de gärna skulle ha stannat i sin hembygd. På många orter har det blivit alldeles för svårt att hålla igång mindre företag. Utan ett fungerande näringsliv försvinner människorna och med dem affärer, skolor och andra serviceinrättningar som vårdcentraler. Det finns ett brett spektrum av viktiga näringar, och vi efterlyser generella förbättringar för småföretag. Men vi noterar att jord- och skogsbruk är av central betydelse för samhälle och ekonomi. budgeterar för en betesersättning för betande kor på per mjölkko och år i det nya anslaget för djurvälfärdsersättning där vi satsar 320 miljoner. Det är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden till följd av bättre djurskydd och beteskravet. Svenska lantbruks- och skogsföretag betalar mer skatt på drivmedel än man gör i våra grannländer. Det ger stora konkurrensnackdelar. Därför vill höja återbetalningen av drivmedelsskatt för dessa företag, så att svenska bönder når samma skattenivå som danska bönder. Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten. Men bortfallet av inkomst är hanterbart eftersom det är nödvändigt att lantbrukets konkurrenskraft stärks. har mycket goda förutsättningar för matfiskproduktion, nämligen fiskodling. Det ger även regionalpolitiska effekter och varaktiga arbetstillfällen på landsbygden. Utredningen Det växande vattenbrukslandet har tydligt belyst potentialen i ett växande vattenbruk. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det finns enorm potential i vårt land vad gäller vattenbruk. Grannlandet har 100 gånger så många vattenbruk som vi har i . Det finns all anledning att utveckla det. Satsningar på vattenbruk kan leda till många jobb, inte minst ute på svensk landsbygd. Men då måste etableringen av nya fiskodlingar underlättas och förutsättningarna avseende byråkrati och regeltillstånd för befintliga och nya odlingar utvecklas och expandera, så att de blir bättre. Vi satsar 25 miljoner mer än regeringen, räknat på treårsperioden 75 miljoner mer, på stödåtgärder för fisk- och vattenbruk. Marker som växer igen och byggnader som förfaller kan restaureras och vårdas långsiktigt. Betesdjur kan släppas ut på marker där de gör mest natur- och kulturvårdsnytta. Artrika vägkanter och slåtterängar gynnas av slåtter och skörd. I ett öppet och aktivt brukat landskap med välbevarade lador, betande djur och synliga vattenspeglar trivs såväl vilda djur som växter, människor och deras boskap. Ersättningen till jordbrukare för skötsel av natur- och kulturmiljöer ger kostnadseffektiv miljönytta. Från såväl som och finns olika stödformer att söka för att restaurera och underhålla diverse kulturmiljöer. fanns det genom projektet utvald miljö i Landsbygdsprogrammet en möjlighet till ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet. vill se över möjligheten att återinföra ett sådant restaureringsstöd. Med ovanstående i beaktande bör regeringen också se över möjligheten att ta fram ett större och mer riktat stöd till restaureringar av gamla ladugårdar och uthus, så kallade överlappsbyggnader, som inte längre brukas eller behövs för gårdens drift. Vad gäller ersättningen för viltskador med mera budgeterar 5 miljoner mer än regeringen, 15 miljoner mer . Det är för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättning för sådan skada. För är det viktigt med väl fungerande viltförvaltning, inte bara för att minska antalet vilttrafikolyckor eller skador på gröda, skog eller tamdjur. Jakten är också viktig för en långsiktigt frisk och hållbar viltpopulation. Dagens viltvårdspolitik har en del olösta knutar. Vi anser att den kan fungera bättre. vill att befrias från sitt uppdrag kring vilt och jakt och att det i stället skapas en ny myndighet med ansvar för dessa frågor. utfärdade ett tillkännagivande till regeringen om att en viltmyndighet bör inrättas. Men ingenting har hänt i frågan . Förvaltningen av de vilda djuren behöver en nystart och en kompetent myndighet som kan renodla verksamheten och arbeta flexibelt. har vi mer vilt i än vi haft . Då är det viktigt att myndighetsutövningen anpassas till det. I detta anförande instämde (SD). 165 (MP) replik: Jag har lite svårt att förstå otydligheten från . Man vill både äta kakan och ha den kvar. Man både har stöttat M-KD-budgeten och har egna förslag. Därför tänkte jag ställa en fråga till om hans anförande, som jag får tacka för. Areella näringar, landsbygd och livsmedel talar om människorna på landsbygden och hur problematiskt det är där. Faktum är att de neddragningar som görs i budgetanslaget under och på insatser för skogsbruket påverkar möjligheterna för landsbygdens befolkning att få jobb. Totalt sett, inom både det här området och utgiftsområde 20, räknar vi med att den svenska landsbygden förlorar över 7 000 jobb . Jag undrar om det är något som står bakom. 166 (SD) replik: Tack för frågan, ! står för en skogspolitik som gynnar brukande av skogen och respekterar äganderätten. Det är väldigt viktigt. Om man äger någonting vill man gärna få behålla det och kunna dra av det. Fortsatt arbetsro och sysselsättning är viktigt för oss. Vi vill prioritera forskning och utveckling framför reservatsbildningar och inskränkningar i brukandet. Information är också viktigt att få i stället för att det ska vara detaljstyrande lagar och regler som styr. Vi sätter äganderätten i absolut första rummet för svenskt skogsbruk. Skog som inte kan produceras är en indirekt kostnad. Det blir ineffektivt att inte kunna dra nytta av den produktion som man skulle kunna ha, när det sätts stopp för det av till exempel . 167 (MP) replik: Äganderätten påverkas inte på något sätt negativt av att det tillskapas nya gröna jobb som skogsbruket kan dra nytta av. De gröna jobb som går förlorade innebar faktiskt en kompetensutveckling för skogsbruket. Det var en möjlighet att få gjort det arbete som behöver göras i den svenska skogen för att skogsnäringen ska fungera som den borde. tar upp en annan fråga, om att betesdjuren är viktiga i marker där det går att göra naturvårdsnytta. Tyvärr halverade , de anslag som går till just betesdrift, betesdjur och slåtter. Risken är alltså mycket stor att kommer att växa igen. 168 (SD) replik: vill bevara den svenska skogsmodellen. Vi respekterar den och tycker att den är bra, med två övergripande och jämställda mål – miljö- och produktionsmålen. Vi har också en landsbygdspolitik som helt saknar. Vi vill att den allmänna löneavgiften ska tas bort för de minsta företagarna, så att de får incitament för att nyanställa. Vi vill ha mindre byråkrati och enklare regler. Vi vill inte införa den vägslitageskatt som värnar om. Den skulle slå hårt mot orter som inte har den infrastruktur som andra orter har, till exempel järnväg. Djurvälfärdsersättningen är jätteviktig, liksom sänkning av skatt för jord- och skogsbruk. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi vill ha mindre byråkrati för skogsägare och mindre regelbörda för lantbrukarna. Vid EU-inträdet hade en lantbrukare 200 regler att förhålla sig till. är det 600. 169 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi talmän har ambitionen att hålla den ordning som har beslutats. Därför harklar vi eller gör några små kommentarer för att påminna om att vi i kammaren talar via talmännen och inte använder du utan för- och efternamn. Jag ber om ursäkt om ni upplever det som lite bekymmersamt. Det är helt enkelt ett försök att jobba tillsammans. 170 (MP): debatteras utgiftsområde 23 Areella näringar. Det är ett samlingsnamn på näringar som täcker stora geografiska ytor på land eller i vatten. Exempel på areell näring är skogsbruk, jordbruk och fiskerinäringen. Det finns även näringar som använder sig av naturens vidder och vyer, till exempel natur- och ekoturism. En av dess största inkomstkällor är de naturupplevelser som ryms i naturliga ekosystem. Jag skulle vilja betrakta naturen i sig som en areell näring. Den är ytrelaterad och förser oss med tjänster som är livsnödvändiga, såsom rent vatten och ren luft, men även rekreation som ökar livskvaliteten och gör oss friskare och lyckligare. Det enda problemet med ekosystemtjänsterna är att de är gratis. Vi måste alltså inte sysselsätta oss för att kunna skapa fotosyntes och få näringskretsloppet att gå ihop. Därför skapas det inga jobb, inga monetära vinster, inga loggor som kan spridas till internationella arenor och sätta på kartan. Nej, naturen bara är. Naturen bara är en förutsättning för hela vår välfärd. Och ur ett snävt perspektiv kan det som är ovärderligt bli värdelöst. Ett sätt, fru talman, att försöka få de areella näringar som genererar monetära värden att samsas med dem som inte gör det, men som förser oss med sina gratis ekosystemtjänster, är att försöka hitta en bra balans mellan exploatering och bevarande. Vi behöver hållbara areella näringar där de planetära gränserna respekteras. Det är en stor utmaning för bland annat skogsbruket, och för att nå dit krävs det två saker. För det första: Vi måste avsätta tillräckligt mycket natur och skog som skydd. Vi måste steppa upp från skyddad produktiv skogsmark till vårt etappmål på . För det andra: Skogen måste brukas hållbart. Vi vet att kalavverkning och markberedning är bland det mest destruktiva vi kan göra mot den biologiska mångfalden. Mer än 1 800 arter är hotade på grund av dessa åtgärder. Vi måste därför ställa om skogsbruket och öka andelen hyggesfritt. Det här kan vi bara göra genom att samarbeta. Vi här inne måste samarbeta. Det måste ske ett samarbete mellan stat, kommun, kyrka, industri och inte minst, fru talman, våra privata skogsaktörer. av skogen ägs av privata skogsaktörer. Genom sina olika roller och sitt sätt att bruka skogen har de gett ett lite mer variationsrikt skogsbruk. Areella näringar, landsbygd och livsmedel råder frihet under ansvar i skogsnäringen. Det är nästan ett orimligt stort ansvar att lägga dagens skogspolitik på den enskilda brukarens axlar. Jag vet att det är många skogsägare som gör sitt allra bästa för att förvalta skogen på ett hänsynsfullt sätt. Men så som skogsvårdslagen är skriven måste personen i fråga ha stor kunskap om biologi och ekologi, forn- och kulturlämningar och juridik. Därför måste staten hjälpa till att ge ett kunskapsunderlag till dessa markägare. Ett namn för de mest naturvärdefulla skogsområdena är nyckelbiotop. Där bedöms både ekologiska strukturer och förekomst av arter, och inventeringen genomförs av naturläskunniga biologer på . Underlaget gör det enklare för skogsägaren att veta vad som är skyddsvärt och inte. Det är något som måste göras på ett systematiskt vis. Nyckelbiotopsinventeringen bör inte betraktas som politik mer än vad en bilbesiktning eller läkarkontroll betraktas som. Det handlar om ett kunskapsunderlag. Att säga nej till kunskap är att stoppa huvudet i sanden. Det löser inga problem, och det är direkt oansvarigt. Vad vi väljer att göra av kunskapen är däremot politik. Det ligger på vårt ansvar att diskutera detta. För mig som miljöpartist är det självklart att det ska vara lätt att göra rätt, särskilt när det gäller naturvården och skogsbrukandet. Självklart måste våra miljöhjältar på landsbygden få en rimlig ersättning för att de inte avverkar biologisk värdefulla och skyddsvärda skogar. Snarare bidrar de till att naturvärden får utvecklas under tid. Därför har jag själv lagt en motion om att utreda ett bonus–malus-system för markanvändning där de som vårdar och skyddar natur ska gynnas ekonomiskt medan de som exploaterar högt skyddsvärda naturområden ska betala. Vad som framgår med all tydlighet från M:s och KD:s budget är att de inte vill ersätta våra miljöhjältar på landsbygden trots att de förväntas bidra stort. Det blir en dubbel bestraffning för de markägare som vill göra rätt för sig när både underlagen och ersättningen försvinner. Den skyddsvärda skogen finns ju kvar, oavsett hur mycket M och KD önskar att de inte behövde ta ansvar för den. När M och KD skär ned anslaget om och ursäktar det med att de vill öka effektiviteten, så menar de att markägare ska göra det av ren och skär godvillighet. Antingen saknas det en helhetsbild kring skogsbruket i eller så saknas det respekt för alla de markägare som drar ett viktigt strå till stacken. Eftersom M och KD skär ned och halverar de kompletterande satsningarna på skydd för värdefull natur och åtgärder för värdefull natur kommer vi längre ifrån våra miljömål som kräver just det: mer skydd och mer skötsel. Enligt bedömningen från kommer det inte att funka, utan etappmålet för skydd av värdefull natur kommer inte att nås till 2020. Trots att läget ser oerhört svårt ut just nu kommer jag och mina kollegor att lägga vår fulla politiska kraft på att se till att miljöhjältar på landsbygden får den uppskattning och ersättning som de förtjänar i kampen om att uppnå våra nationella och internationella åtaganden. Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta anförande instämde , och (alla MP). 171 (MP): Jag börjar med målet för utgiftsområde 23. Målet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. Detta sagt bara för att vi ska komma ihåg våra mål. Jag tänker prata lite om ålen, eftersom jag började gårdagen med ett seminarium anordnat av Baltic , där forskare inom området medverkade och berättade om tillståndet för ålen i världen. Och så är det ju jul. Vi vet detta, så egentligen behöver jag inte säga det igen: Ålen är akut utrotningshotad, men vi fiskar den fortfarande. Det rimmar väldigt illa med att använda naturresurserna hållbart. Att fiska en akut utrotningshotad art är ohållbart. Det blir färre och färre ålar som går. finns det så få att ingen reproduktion längre är möjlig. Och trots det fortsätter vi i att fiska ål.