prot · H50958 · 2018-01-19 00:00:00 — När tulltjänstemannen som står där vet om att det är stöldgods på väg ut ur landet saknar han eller hon befogenheter att stoppa det annat än genom att ringa till polisen. Om polisen inte har tid far stöldgodset rakt ut ur landet. Den ordningen är inte bra, menar jag. Jag hör att ministern säger att det här inte är hans ansvarsområde. Men det är ju detta ämne hela min interpellation handlar om. Att det inte är ministerns ansvarsområde kanske är orsaken till att han har valt att inte besvara det här i de två tidigare inläggen. Men då är det synd att finansministern inte är här och svarar på om hon kan tänka sig att ge tulltjänstemännen de här befogenheterna. 32 (M): Jag tackar justitieministern för svaret. Som jag sa tidigare är det väldigt bra om man får till samarbete med de här länderna, främst och . Det är också bra om den som blir dömd får avtjäna sitt straff i hemlandet. Det är jättebra, och det har jag ingenting emot. Det är bara det att det ena inte utesluter det andra. Jag tycker att det behövs skärpningar. När det gäller inbrottsstölder är det på gång, och jag hoppas att det inte dras i långbänk. Men det behövs också stora skärpningar när det gäller utvisningar. Den här interpellationen handlar ju om inbrottsstölder och utländska stöldligor, men vi vill att skärpningarna beträffande utvisning ska gälla alla brott. Som ett exempel kan jag nämna grova sexualbrott. Det finns sådana som har begått grova våldtäkter och ändå inte blir utvisade. Det tycker jag helt enkelt är fel. Vi vill som sagt skärpa utvisningarna och se till att fler utvisas. Vi vill sänka gränsen till sex månaders straffvärde. Vi vill att de ska utvisas . Vi vill att detta ska göras även när det inte finns återfallsrisk. Vi vill att åklagaren alltid ska pröva detta och bli skyldig att göra det, vilket man inte alltid gör nu även om förutsättningar finns. Jag tror också att en stor del av svenska folket vill ha de här skärpningarna. Är justitieministern beredd att införa skärpningar när det gäller utvisning av utländska brottslingar? Då gäller det alltså alla brott, inte bara inbrottsstölder som den här interpellationen handlar om. 33 Justitie- och inrikesminister (S): Grova sexualbrott ger typiskt sett så höga straff att det som grund är utvisning som gäller, om sådan går att genomföra. Det är dock inte alla länder som det går att genomföra utvisningar till. Det är ett bekymmer. Men man kan inte påstå att grova sexualbrott typiskt sett inte skulle leda till utvisning, för de ger så höga straff. sa att vi har obefintlig gränskontroll. Det var faktiskt det han sa, och det var det jag reagerade på. En av effekterna av den gränskontroll vi nu har i är enligt min uppfattning att det nu sker en minskning av antalet inbrott i den delen av landet. Det beror på att man drar sig för att åka in och ut ur landet då man tror att det finns en ökad risk för att man upptäcks, och den tron är befogad. Ska vi komma till rätta med detta behöver vi vidta åtgärder på flera områden. Jag har pratat om bättre polissamarbete. Vi har tagit sådana initiativ i förhållande till andra länder. Min ingång är att man ska avtjäna sina straff hemma, i det land man kommer från, och att man så fort som möjligt ska skickas hem efter det att man har blivit dömd i . Vi är på väg fram i sådana diskussioner med de länder vi talar om, och de samtalen är väldigt konstruktiva. Vad gäller att hindra utförsel av stöldgods hänvisar jag till uppdraget till tullen, och polisen. Vill ni sedan återkomma när det gäller tullens befogenheter och den lagstiftning som ligger på bord får ni ställa en interpellation till finansministern. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:67 om riktad satsning för polislöner 34 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att poliser ska få en riktad lönesatsning. Regeringen har beslutat och aviserat om en unikt stor anslagsförstärkning till , och måste kompetensförsörjningen av poliser säkras. Den förra regeringen lät utbilda alltför få poliser, vilket nu ställer till problem. Sittande regering har högre ambitioner och har vidtagit åtgärder som vi nu kan se tecken på har lett till att utvecklingen vänder. Rekryteringen av nya poliser till polisutbildningen ökar, och antalet poliser som slutar var lägre 2017 i jämförelse med 2016. har fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj och att undersöka förutsättningarna för att starta polisutbildning på två nya platser i landet. För att motverka att poliser slutar har regeringen också gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och att se över alternativa karriärvägar. Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att antalet poliser ska öka. Jag kommer även fortsatt att följa frågan mycket noga och vid behov se till att fler åtgärder vidtas. Löneförhandlingarna i pågår, men regeringen ska inte blanda sig i lönebildningen. Det ansvaret har delegerats till arbetsmarknadens parter. 35 (M): Vi har tyvärr en kriminalitet som breder ut sig i . Det är rekordmånga som skjuts ihjäl. Vi har sett en fördubbling av antalet utsatta för sexualbrott på bara . Vi har utländska stöldligor som härjar över landet. Det är väldigt tydligt för de allra flesta att vi behöver en kriminalpolitik som skärper straffen och utökar befogenheterna för polisen och flera andra inom rättsväsendet. Men alla inser att om vi inte får ordning på svensk polis kommer vi heller inte att kunna vända utvecklingen. Alliansregeringen hade ett mycket tydligt mål om att vi behöver öka antalet poliser. Ett tufft mål sattes då upp med 20 000 poliser. Det var ingenting som direkt applåderades av de andra partierna . Man arbetade hårt och säkerställde att man kom upp till de nivåerna. Det första den här regeringen gjorde var att ta bort det grundläggande kravet på att vi åtminstone skulle ha 20 000 poliser i . Man rekryterade en ny rikspolischef som inte ställde några krav på mycket medel till omorganisation och annat. Man har stoltserat med att man nu har startat fler polisutbildningar. Det är i grunden vettigt. Kan det bidra till att vi kan rekrytera fler är det positivt. Men faktum är att huvudproblemet är att vi har väldigt många tomma utbildningsplatser. Vi har ett rekordstort behov av många som ska in på polisutbildningarna, och vi måste stoppa flykten från svensk polis. Det var över 900 poliser som lämnade yrket . Det handlar inte bara om att de har uppnått pensionsålder. Det är ett verkligt problem. Justitie- och inrikesministern hävdar att det med Socialdemokraterna ska bli 10 000 fler poliser. Verkligheten är att med ministern som ansvarig har vi fått färre poliser i . Om det inte räcker att bara hålla politiska tal om att det ska bli fler poliser lär man ställa sig frågan: Vad är skälen? Det handlar om att det är ett tufft yrke. Men det handlar också om lönen. Man kommer inte undan att det är för dåliga polislöner i . Vi har ett ansvar. Det är vi som ger förutsättningarna för arbetsmarknadens parter för hur stora löneökningar vi kan ge till svensk polis. Jag tror inte att någon tror att man kan vända utvecklingen om vi inte säkerställer att vi får höjda polislöner. Därför undrar jag: Varför är man så oerhört envis från regeringen om att säga nej till en riktad lönesatsning för svensk polis? Det är gott så att arbetsmarknadens parter nu gör vad de kan med de förutsättningar som finns. Men ska vi klara av den stora utmaningen, herr talman, kommer det att krävas en riktad lönesatsning. Från är beskedet tydligt. Vi lägger i det budgetförslag som vi moderater har fram satsningar som innebär i höjd månadslön. Det ska förhandlas av arbetsmarknadens parter. Men det är ett tydligt besked om att vi inser att lönerna måste upp om de erfarna poliserna ska komma tillbaka och rekordmånga ska lockas till polisutbildningarna. 36 Justitie- och inrikesminister (S): Det var så många halvsanningar i det som sas att jag inte riktigt vet var någonstans jag ska börja. En sådan är när säger att alliansregeringen satte målet om 20 000 och att det minsann inte applåderades av andra. Sanningen är att målet om 20 000 poliser sattes av den socialdemokratiska regeringen . Det var vi som satte den grunden inför det valet. Det är förstås ett bekymmer att den borgerliga regeringen i sin sista mandatperiod inte klarade av att upprätthålla dimensioneringen av utbildningarna på en sådan nivå att man kunde klara detta. Det är den slagskuggan som vi fortfarande lever med. Ni utbildade 600, 700 poliser . Det är alldeles för lite när det går 400–500 poliser i pension . säger att det är 900 poliser som slutar. Ungefär hälften är pensionsavgångar, mellan 400 och 500 beroende på vilket år du tittar på. Det grundläggande problemet har varit att ni låg alldeles för lågt på utbildningssidan. Min fråga till är: Om ni ville ha fler poliser, varför utbildade ni då så få som bara 600, 700? Det tar att utbilda en polis. Det vi lider av nu är att ni hade så låg ambitionsnivå under er sista mandatperiod. Det har vi nu vänt. Vi utbildar nu dubbelt så många poliser som gjorde. Vi är uppe på 1 300 och ska gå upp till 2 000. Vi kommer att kunna klara det. Till 2024 ska vi ha 10 000 fler anställda i . Det är precis det vi arbetar efter. När det gäller lönefrågan brukar ni moderater när ni sitter i regering förstå hur svensk arbetsmarknad och svensk arbetsmarknadsmodell fungerar. Men så fort ni hamnar i opposition verkar det plötsligt vara puts väck och som att ni inte längre begriper hur det fungerar. Man kan då få en överbudspolitik. vill ha mer till poliserna i lönekuvertet, vill ha mer i lönekuvertet, Liberalerna vill ha mer i lönekuvertet, och hörde jag i en debatt säga att de vill ha mer i lönekuvertet. Det är ett slags ohejdad lönepopulism som i grunden är rätt oseriös när man står i kammaren och försöker ge intryck av att det är som ska sätta löner. Dessutom har en väldig otur. I går kom och överens om ett nytt tvåårsavtal som innebär högre löner än vad övriga grupper får. De ligger över märket. Det innebär dessutom särskilda satsningar på poliser i yttre tjänst och särskilda satsningar på dem i utsatta områden. Det är dessutom framtungt, det vill säga att det framför allt lyfter . De pengar som har satt av, 300 miljoner , hade inte räckt till det löneavtalet. Hade styrt och hållit sig inom de 300 miljonerna hade löneutvecklingen varit sämre än det som och nu har lyckats förhandla till sig. Det är tur att man inte gör på det sätt som vill göra utan att vi har en ordning där det är arbetsmarknadens parter som bestämmer över lönebildningen. Den vill jag gärna hålla på. 37 (M): Jag får låta dem som följer debatten avgöra vad som är populism. Det kan vara någon som kan anse det vara populistiskt att lova 10 000 fler poliser medan det i verkligheten blir färre poliser. Det är i grunden en ansvarsfråga. Låt oss tala lite grann om polisutbildningarna. Det verkar åtminstone engagera justitie- och inrikesministern. Vi kan gå tillbaka historiskt och titta hur det sett ut. utbildades 1 700, eller hur? Det är klart att volymen på polisutbildningarna har varit utifrån de politiska mål som har varit. Problemet är att om man nu sätter upp ett mål om att det ska bli 10 000 fler poliser, hur tror man att man ska kunna uppnå det om man inte säkerställer att vi också höjer polislönerna rejält? Det kommer att krävas en riktad lönesatsning. Jag är helt säker på att den slutsatsen till slut även kommer att landa hos Socialdemokraterna. Man kommer inte att klara av att behålla tillräckligt många erfarna poliser. Man kommer inte att kunna locka tillräckligt många till polisutbildningarna om vi inte gör detta. Sedan är det givetvis inte någon enkel fråga. Det är klart att vi måste ha respekt för vad det kan innebära och att det är arbetsmarknadens parter som styr lönebildningen i . Vi hade tidigare den här diskussionen om lärarna. Jag noterar att när ministern sitter på regeringssammanträden tycker han att det är givet med en riktad lönesatsning till lärare. Men när det kommer till hans eget ansvarsområde och till poliserna, och trots den kris vi just nu har inom svensk polis, anser han inte att det är viktigt att göra ett sådant tillskott till myndigheten. Jag beklagar det. Jag kan lova att vi från kommer att göra det. Jag vill också tacka ministern för uppräkningen av mina allianskollegors förslag. Samtliga allianspartier står nu bakom att vi ska göra en riktad lönesatsning till svensk polis. Det tycker jag är väldigt bra. Det är ett styrkebesked att vi, när vi förhoppningsvis får stöd från svenska folket efter nästa val, kommer att ta tag i de problem som finns inom svensk polis. Vi kommer att säkerställa att det kommer en ny ledning på plats. Vi anslår rejält med medel till myndigheten, vilket också inkluderar särskilda lönesatsningar. Vi kommer att säkerställa att landets poliser får bättre befogenheter för att kunna klara upp brott. Avslutningsvis, herr talman, undrar jag om ministern kan förklara för mig varför det är rimligt att göra en riktad lönesatsning till lärare men inte rimligt att göra det till poliser. Min andra fråga är: Tror ministern på allvar att det avtal som har slutits kommer att applåderas av poliser? Jag kan lova ministern att poliserna där ute känner besvikelse. De hade förhoppningar om att det nu äntligen skulle komma ordentliga satsningar för de allra flesta. Det finns delar i detta avtal som är bra, men det är långt ifrån tillräckligt för att landets poliser ska få det som de förtjänar och för att vi ska kunna locka fler att bli poliser i detta land. 38 (M): Tack, justitieministern! Jag vill bara understryka hur viktigt det är med lönesatsningar till poliser. Justitieministern tar upp det avtal som har tecknats. Jag har läst många reaktioner på Facebook som poliser har skrivit, och de flesta är mycket missnöjda. Det här kommer inte att lösa några större problem. Ingen annan än den som är polis kan göra polisjobbet. Då talar jag alltså om olika områden där man måste vara polis och inte civilutredare. För att visa att man tycker att detta är viktigt ska man se till att poliserna har riktiga löner. Jag har själv varit polis , och jag vet vilket otroligt krävande jobb det är. Det tror jag att också justitieministern och de flesta andra någorlunda förstår. Men om man inte har varit polis är det svårt att förstå fullt ut. Det är ett farligt jobb, som vi har sett nu med alla sprängningar och attentat mot polisstationer och till och med mot polisers bostäder. För att man ska tycka att det är värt att utsätta sig för denna risk måste lönerna höjas betydligt. Det är ett svårt jobb, med blixtsnabba beslut. hinner man inte tänka, utan man måste reagera med ryggmärgen. Det är också ett äckligt jobb. Om man har gjort husrannsakan i knarkarkvartar vet man hur det är. Det är inte det roligaste man kan göra. Familjelivet tar skada. När familjen ska sätta sig framför tv:n och ha familjemys måste polisen säga: Hej då, nu åker jag till ett farligt jobb, och jag vet inte om jag blir skadad eller inte! Det är den oro som många känner. Jag läste bland annat en artikel om sprängningen vid polisstationen i . Ett barn till en polis hade sagt till sin mamma: , är det inte den polisstation som pappa jobbar på? Det är alltså otroliga påfrestningar på både poliserna och familjerna. Det är mycket man måste försaka i sitt privatliv som polis. Jag, till exempel, spelade basket – en lagidrott. Det får man sluta med, för det funkar inte att bara träna av träningstillfällena. Då får man lägga av. Jag är medveten om att man jobbar skift också i många andra yrken, men lyfter jag fram polisen. Det är stora risker, det påverkar familjelivet och det påverkar mycket annat. Det påverkar också psyket att väldigt ofta få ta emot spott och spe. Det har gjorts en undersökning vid där man i en uppsats har kommit fram till att de flesta poliser lämnar yrket på grund av att lönerna är så låga. De tycker helt enkelt inte att det är värt att utstå alla dessa negativa sidor för den låga lönen. Man har som sagt gett riktade lönesatsningar till lärare. Det är en fråga. Jag undrar därför varför man inte kan ha riktade insatser till polisen, vilket är en statlig fråga. Som sa kommer att ha särskilt riktade lönesatsningar till polisen. 39 Justitie- och inrikesminister (S): Ett problem i debatten är att de pengar ni sätter av för en riktad lönesatsning är mindre pengar än vad som utgår. Om ni hade fått bestämma hade alltså poliserna fått en sämre löneutveckling än vad detta avtal ger. säger att det finns ett missnöje på sina håll i poliskåren med avtalet. Det är och som förhandlar om ett avtal. Ansvaret ligger på dem. Vem som ska ha vad i lönekuvertet är inte någonting som vi sitter i och förhandlar om, utan det är en partsfråga. Det vet ni också om. Om man hade gjort som ni vill och satt av 300 miljoner hade alltså löneutvecklingen blivit sämre. Då hade missnöjet naturligtvis på sina håll varit ännu större. Jag skulle vilja säga, herr talman, att det visar på risken med att staten ska sätta av en viss pott pengar som man ska förhandla om och att det sedan ska bli så mycket. Det är precis därför parterna ska ha detta fulla ansvar. Med hade det alltså blivit en sämre löneutveckling än vad avtalet nu ger. Jag tror att det är ett bekymmer för er om ni ska klara er ur debatten. Vi får ha lite ordning och reda på hur vi formulerar oss. Vi lovar 10 000 fler polisanställda till 2024. Jag tyckte att sa att vi har lovat 10 000 fler poliser. Men vi har alltså lovat 10 000 fler polisanställda. Ni har lovat 10 000 fler polisanställda till 2025, så ni har en lägre ambitionsnivå än vad regeringen har. Ni har förresten också en lägre ambitionsnivå vad gäller antalet poliser totalt sett. Jag räknar med att ungefär två tredjedelar av dessa 10 000 kommer att vara poliser, och då talar vi om 6 000–7 000 . Er siffra är 5 000, så ni har en lägre ambitionsnivå vad gäller antalet poliser. Det gäller då till 2025, så det är alltså på två sätt. Man får ha lite koll på siffrorna, herr talman. Vi genomför nu den största satsning på polisen som någon regering har gjort . Det blir 2 miljarder , 2,3 miljarder året därpå och 2,8 miljarder . Det finns ingen regering, oavsett partifärg, som har gått in med lika mycket pengar som vi har. får mer pengar än man själv hade äskat. Det beror bland annat på att man ska kunna täcka upp kostnader som kan uppkomma när man ska förbättra polisernas arbetsvillkor. Det kan man göra på många sätt. Lönefrågan är en sådan sak, och karriärvägarna är en annan. Vi måste lita på att parterna – och jag talar då om och – tar ansvaret och bär lönebildningen i . Det är det som skapar den svenska arbetsmarknadsmodellen. frågar varför vi har gjort annorlunda för lärarna. Lärarna är ett undantag. Detta motiverades av att man såg en lång eftersläpning av lärarnas löner. Det handlade dessutom om att och andra hade utvärderat och pekat just på lönefrågan. Därför gjorde man detta. Men om vi ska börja gå denna väg och ta yrkesgrupp efter yrkesgrupp kommer vi snart att ha sjuksköterskor, undersköterskor, läkare och alla andra yrkesgrupper som vi ska stå här och förhandla om löner för. Ingen, , underskattar på något sätt det fantastiska arbete som poliserna gör. Jag träffar poliser praktiskt taget varenda dag, och jag är otroligt stolt över svenskt polisarbete. De ska ha bra betalt för det jobb som de gör. Men lönefrågorna ska ligga på parterna. Annars riskerar vi att få en mycket svår situation där yrkesgrupp efter yrkesgrupp ska hanteras i den här kammaren. Det förstår i allmänhet när de sitter i regering. Men de förstår det uppenbarligen inte i opposition. 40 (M): För att vara tydlig för dem som lyssnar på den här debatten vill jag säga att föreslår 10 miljarder till svensk polis . Lönesatsningen görs givetvis för att säkerställa det som normalt annars faller ut i den här typen av avtal som vi har sett och att det skulle innebära mer. Det skulle på ett ungefär motsvara i höjd lön för en polis. Ska man försöka nyansera den här debatten? Det är inte oproblematiskt att vidta den här typen av åtgärder, men det finns en känsla av krisinsikt . Tycker man att det verkar vara ett problem med att många poliser lämnar yrket och att det kommer in för få poliser? Ja, vi tycker att det nu börjar bli riktigt illa. Det är nu faktiskt till och med färre poliser än när justitie- och inrikesministern tillträdde, trots alla fina tal om att det ska bli fler poliser. Om man gör jämförelsen med lärarlönerna har ju vi här ett direkt ansvar. Det är indirekt staten som är arbetsgivaren. Det är klart att det inte är orimligt när vi ger stora satsningar till att vi också säkerställer att det finns ordentligt med medel för att man också ska kunna höja lönerna, vilket till och med justitie- och inrikesministerns egen rikspolischef har önskat få möjligheten att göra. Man måste förstå att ska vi klara av att få upp antalet poliser tillräckligt mycket, ska eller för den delen den här regeringen nå målet om att komma upp till 10 000 fler poliser, behövs en riktad lönesatsning. Annars kommer vi att stå här igen med ännu färre poliser. 41 Justitie- och inrikesminister (S): är där igen: Ni lovar inte 10 000 fler poliser. Ni lovar 5 000 fler poliser till 2025. Det är så ert program ser ut. Ni lovade däremot 10 000 fler polisanställda till 2025. Jag påpekar det så att vi är överens om vad själva föreslår. Vi lovar 10 000 fler polisanställda till 2024, och jag tror att mellan 6 000 och 7 000 av dem kommer att behöva vara poliser. Men den fördelningen måste sköta. När det gäller själva lönefrågan och det avtal som tecknades i går och som bärs av parterna ger avtalet bättre löneutveckling än andra gruppers avtal. Det är jätteviktigt att lönebildningen bärs av ansvarstagande parter på båda sidor, och så ska det vara över hela den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det avtal som tecknades i går ligger över märket. Det görs också en särskild satsning på dem som jobbar i yttre tjänst och en särskild satsning på dem som jobbar i utsatta områden. Det är dessutom framtungt. Man har använt en del av de pengar som vi ger – historiskt mycket, 2 miljarder – till löneutvecklingen för poliserna inom dessa ramar. Hade de gjort som du, , skulle föreslå och använt era 300 miljoner till löneutveckling skulle de ha fått en lägre löneutveckling med sämre löner. Därför ska man sköta detta mellan parterna. Vi ska inte sitta här i och bestämma hur mycket som ska gå till löneutveckling och hur mycket som ska gå till verksamhet, utan det måste vara parterna som bär upp detta. Vi genomför nu som sagt den största ökningen av resurser till polisväsendet som någon regering har gjort . Det ska gå till fler poliser, till fler utredningar, till att öka effektiviteten och naturligtvis också till att förbättra polisernas arbetsvillkor. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:68 om en gängbestämmelse 42 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag ämnar se över möjligheterna att införa en särskild gängbestämmelse i . Att bekämpa gängkriminaliteten är en av regeringens viktigaste frågor. Regeringen har skärpt mer än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till den organiserade brottsligheten, bland dem allvarliga våldsbrott och grova vapenbrott. Fler brott än tidigare kan nu bedömas som grova när någon anspelar på ett våldskapital. Ledare för kriminella organisationer som låter bli att förhindra vissa allvarliga brott inom ramen för sammanslutningen kan nu dömas för det. finns det också en bestämmelse som innebär att straffen ska skärpas om brotten har utgjort ett led i organiserad brottslighet. skärptes straffen för grovt vapenbrott och grov olovlig hantering av explosiva varor. Straffskärpningarna innebär att personer som grips med bland annat skarpladdade vapen i princip alltid kommer att häktas direkt i avvaktan på rättegång.