prot · H509137 · 2018-06-25 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för samt för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2017/18:39 för från utbildningsutskottet, 2017/18:33 för från kulturutskottet och 2017/18:37 för från miljö‑ och jordbruksutskottet. § 3 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM110 Förordning om krav för typgodkännande av motorfordons allmänna säkerhet och skydd för personer i fordonet och oskyddade trafikanter COM(2018) 286 till trafikutskottet 2017/18:FPM111 Reviderad förordning om ett europeiskt nätverk av sambandsmän för invandring COM(2018) 303 till socialförsäkringsutskottet 2017/18:FPM112 Ändring av direktiv om förvaltning av vägars säkerhet COM(2018) 274 till trafikutskottet 2017/18:FPM114 Förordning om främjande av genomförandet av transeuropeiska transportnätverk COM(2018) 277 till trafikutskottet 2017/18:FPM115 Förordning om en kontaktpunkt för fartygsrapportering COM(2018) 278 till trafikutskottet 2017/18:FPM116 Förordning om elektronisk godstransportinformation COM(2018) 279 till trafikutskottet § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:258 till justitieutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att behandlingen av ovanstående skrivelse skulle få uppskjutas till nästa valperiod. COM(2018) 331 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 367 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2018) 385 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Svar på interpellation 2017/18:558 om gynnande av biogas 1 Statsrådet (S): har frågat mig när jag avser att återkomma med besked om de långsiktiga spelreglerna för biogas. Som säkert uppmärksammat tillsatte regeringen den utredning om biogasens långsiktiga konkurrensförutsättningar som tidigare aviserats. Utredaren kommer att ta ett helhetsgrepp om biogasen och titta på hur det ser ut , hur det borde se ut, vilken roll staten bör ta och vilken roll marknaden bör ha. Regeringen tillsätter utredningen dels för att biogas ska kunna bidra till att når våra energi- och klimatpolitiska mål på ett kostnadseffektivt sätt, dels för att hänsyn ska tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med. Utredningen ska kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med. Vi vet att biogasproduktion kan spela en viktig roll i omställningen till en cirkulär ekonomi och ett hållbart samhälle. De resurser vi har måste tas till vara fullt ut. Biogasen är också mångsidig som energibärare. Den kan lagras för att sedan plockas fram och förbrännas när vi som mest behöver den. Den kan även användas i omställningen av transportsektorn från fossila bränslen till förnybara bränslen. Utredningen kommer att analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas, och se över de styrmedel som finns för biogasen och vid behov lämna förslag på nya eller förändrade styrmedel eller andra åtgärder som kan underlätta för biogasproduktionen i landet. 2 (V): Jag tackar energiministern för svaret på min interpellation. Biogas är kort och gott en suverän energikälla, och precis som energiministern säger kommer biogasen förhoppningsvis att vara en helt avgörande energikälla på vägen mot ett hållbart samhälle med nollutsläpp när vi ska bygga en cirkulär ekonomi. Biogasen kan även vara med och ställa om transportsektorn så att vi kör med förnybara drivmedel. Vi kan göra biogas av restprodukter från jordbruket och skogsindustrin och av matrester från våra hushåll. De flesta energikällor importeras från andra länder, men biogasen skapas i , vilket är bra. Biogasen stärker på så sätt vår försörjningstrygghet, och det känns kanske särskilt viktigt i dessa tider då vi talar alltmer om att stärka vår självförsörjning av både livsmedel och energi. Inte minst skapas det fler jobb när vi producerar mer biogas i . Som jag konstaterar i min interpellation, och som på intet sätt är någon nyhet för energiministern, saknas långsiktiga och fördelaktiga spelregler för biogas. Vi möts nästan av trista rapporter från biogasproducenter, till exempel från eller från i som har stora problem. Vi hör om bönder som vill bygga anläggningar lokalt för att göra biogas av sitt avfall men inte törs. fattade Sysav i beslut om att inte bygga en biogasanläggning där eftersom man anser att de långsiktiga förutsättningarna inte finns. Ett av de främsta skälen till detta är importen av statssubventionerad biogas från . Vi har visserligen fått en skattenedsättning av biogas godkänd av EU, men det finns en ryckighet i dessa nedsättningar, vilket inte bara gäller biogasen utan även andra förnybara drivmedel. Denna skattenedsättning löper dessutom ut . Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning. Vi ska dock komma ihåg att det tog för regeringen att komma till skott och utse till utredare av biogasens framtid. Det kan väl inte vara så under detta ytterligare år då utredaren ska utreda biogasens förutsättningar att regeringen inte tänker agera alls? Därför frågar jag energiministern: är besluten i närtid för att främja produktionen av svensk biogas? Kan vi komma ifrån kortsiktigheten? Skattenedsättningen är bara godkänd av till 2021. Om vi vill att den ska löpa längre måste vi agera . Har regeringen tagit kontakt med för att förlänga skattenedsättningen? 3 Statsrådet (S): Jag tror att vi är helt överens om nyttan av biogasen och om det faktum att vi med stormsteg är på väg mot ett energisystem som blir alltmer hållbart. Vi ser det i elsektorn, där vi når en allt högre andel förnybar elproduktion. har ökat stödet till den förnybara elproduktionen , mycket tack vare energiuppgörelsen. Vi är i ett läge där en reduktionsplikt för transportsektorn är införd och ska börja gälla från , vilket innebär att man måste reducera utsläppen från fossil energi med till 2030. Vi har allt bättre forskning och utveckling på detta område, vilket möjliggör för att ta täten och visa att det går att ha ett modernt, utvecklat samhälle och göra saker på ett sätt som inte förstör miljön och klimatet. Precis som säger, när man gör detta på ett bra sätt bidrar det inte bara till bättre hållbarhet och bättre miljö- och klimatvärden utan också till att skapa nya gröna jobb och tillväxt i landet, vilket vi ser i värmesektorn och elsektorn och även när det gäller biogasen. Varför är vi i det läge vi är? Det är mycket enkelt. Vi har haft långsiktiga villkor för biogas. har haft ett konsumtionsstöd. Eftersom biogas fortfarande företrädesvis är dyrare att producera har vi ett statsstödssystem, vilket de allra flesta länder i Europeiska unionen har. I har vi haft ett system där man har fått stöd vid konsumtion. Det har fungerat väl, och vi har sett en bra utveckling . Men hände plötsligt något. Då upptäckte företag i företrädesvis att man kunde köpa biogas i och få produktionsstöd där och sedan ta över den till och också få ett konsumtionsstöd. Detta innebar att man kunde man konkurrera ut den inhemskt producerade gasen i därför att man kunde använda två system . Så var det aldrig tänkt, vare sig i eller i , och det är detta som har ändrat förutsättningarna för biogasproduktion i . Regeringen tog genast kontakt med den danska regeringen, och vi har fört diskussioner och hoppas kunna hitta ett sätt att undvika detta. Det har visat sig vara komplicerat därför att det danska systemet med produktionsstöd har godkänts av Europeiska unionen, precis som vårt konsumtionsstöd har gjort. Vad har vi gjort ? Det är inte alls som vill få det att se ut – att vi inte har gjort någonting. Parallellt med att vi har tittat över de långsiktiga förutsättningarna och den utredning som han själv hänvisar till har våra båda partier kommit överens om att införa ett kortsiktigt stöd på 270 miljoner till biogasproduktion i , så att vi på kort sikt bidrar till att fortsätta utvecklingen men också tar fram nya långsiktiga villkor. Det är viktigt att man gör detta ordentligt så att det blir hållbart och ger de långsiktiga förutsättningar som jag tror att både jag och är ute efter. Det svenska systemet, där vi tar till vara allt fler restprodukter från hushåll, skog med mera, är rätt unikt och något som vi både bör vara stolta över och fortsätta att utveckla. Denna teknik och dessa lösningar kan bli en del av en blommande exportindustri som ger såväl hållbarhet som jobb och grön tillväxt. 4 (V): Jag skulle säga att både denna regering och den tidigare borgerliga regeringen har behandlat biogasen styvmoderligt. Det har varit kortsiktiga insatser och skattenedsättningar som sedan har löpt ut, och så har man tagit nya diskussioner med och så vidare. Det som behövs är långsiktiga, fördelaktiga villkor för att kunna producera biogas i . finns det kanske bättre förutsättningar än någonsin att skapa denna långsiktighet. Branschen har enats om en biogasstrategi med konkreta förslag på styrmedel som de vill ha. De har också satt upp ett konkret mål och vill att vi i ska producera biogas . Det innebär ungefär en sjudubbling av dagens nivåer. Bakom strategin står bland andra Avfall , Scandinavian Biogas, Energigas , , och ett antal stora energibolag. Detta tycker jag är bra, men det vore väldigt bra ifall regeringen tog in förslagen i sin politik. Det är lätt för att säga: Vi har ju tillsatt en utredning om detta. Men det kan väl inte vara så att regeringen ska sitta med armarna i kors fram till , då utredningen ska lämna sitt betänkande? Dessutom ska det kanske ut på remiss och behandlas. Vi behöver agera i närtid för att inte bara rädda biogasproduktionen i utan också skala upp den så att vi kan få den produktion som vi båda vill ha. Jag skulle vilja peka på några konkreta saker. Den första gäller kortsiktigheten. I har regeringen satt upp ett mål om insamling av matavfall, som kan användas till just produktion av biogas. ska minst hälften av matavfallet sorteras ut, processas och användas, men efter 2018 finns det inte, i alla fall inte såvitt jag vet, något konkret mål för utsortering och insamling av matavfall. Detta är en konkret sak som skulle kunna fatta beslut om . Den andra är det som jag nämnde för energiministern i mitt tidigare anförande. Det är nedsättningen av skatten på biogas och också en del andra förnybara energikällor. Vi har fått en kortsiktig frist av . Det är mindre än kvar till dess. Jag vill veta om regeringen har tagit kontakt med och hur det i så fall går i förhandlingarna om att förlänga skattenedsättningen. Den tredje gäller ökningen av produktionsstödet för biogas till , vilket är utmärkt. Vi i står som bekant bakom detta och regeringens hela budget. Det är bra att stödet har vidgats så att det även omfattar matavfall. Detta gäller , men och åren därpå – vad är det då för slags produktionsstöd vi ska ha? Det vet inte jag, men detta skulle kunna svara på. Jag tror att många där ute vill se en långsiktighet även vad gäller produktionsstödet för biogas. 5 Statsrådet (S): Nog måste man säga att det märks att det snart är val. Det är rimligt att man i valrörelsen men också i denna riksdag diskuterar frågor där man har olika uppfattningar. Dock är fallet inte så här. Jag tror att vi i grund och botten har samma syn på biogasen, på att ge den långsiktiga förutsättningar och på dess värde i vårt samhälle, såväl nu som långsiktigt, inte minst när det gäller att ställa om i transportsektorn. Ta sjöfarten, där det huvudsakligen är fossila källor och där biogasen, när vi får upp mängderna, kan spela en helt annan roll än för att ersätta den olja, bland annat bunkerolja, som används. Jag blev tillfrågad om vilket arbete vi bedriver. Förutom det kortsiktiga, som vi har diskuterat, har vi naturligtvis en tät dialog med . Vi fick överta i ett läge där det var väldigt stor osäkerhet. En anledning till osäkerheten var att den förra regeringen, utan att föra en dialog med EU-systemet, genomförde ett stödsystem för transportsektorn som sedan inte godkändes av , trots två tilläggspropositioner. Den sista proposition som den regeringen blev tvungen att skicka till gällde att upphäva systemet. Det var vad jag fick överta. Vi har jobbat tätt med olika delar, inte bara utan också konkurrensdelen i EU, och med branschen för att ta fram nya stödsystem. Vi har reduktionsplikten, som träder in från , som har varit efterlängtad och som vi på förhand vet kommer att godkännas. Därutöver har vi också diskuterat skattebefrielse och kommer att fortsätta att göra detta, för vi anser i grund och botten att det är väldigt bra, inte bara utifrån de miljö- och klimatvärden vi har pratat om utan också utifrån jobb och tillväxt. Vi har även fört en tät dialog med branschen. Det hör till sakens natur att riksdagsledamöter – jag har själv suttit i opposition här – ställer krav på ministrar och gärna vill ha snabba besked, men jag tror att man lurar sig själv om man tror att snabba besked alltid är det bästa. Det är viktigt när det gäller denna typ av komplicerade, långsiktiga stödsystem att vi vet vad vi gör, för om vi inte vet det hamnar vi i precis det läge som den förra regeringen gjorde och som har ställt till med stor skada för omställningen inom transportsektorn också . Vi ska göra detta ordentligt, och vi ska göra det tillsammans med branschen. Jag tror att såväl jag och som branschen i grund och botten ser vilken fantastisk utveckling detta skulle kunna få. Vad är det då vi ser framför oss? Inte för att jag vill föregripa utredningen, men vi har tidigare i denna kammare sagt att om alla andra har produktionsstödssystem och vi, med vårt konsumtionsstöd, är den udda fågeln i familjen och detta får konsekvenser i är det svårt att tro att vi kan få alla andra att ändra sina system till konsumtionsstöd. Den naturliga konsekvensen blir naturligtvis att även vi kommer att behöva lägga om vårt system. När vi gör det ska vi ta det helhetsgrepp som efterlyser. Vi har en mycket kompetent utredare som har suttit i , kan EU-systemet väl, är ordförande i , har suttit med i energiförhandlingarna och väl känner till de mål som vi sätter upp. Det är viktigt att vi gör detta ordentligt. Och när vi väl kommer fram skapar vi de goda förutsättningar som och branschen med rätta efterlyser. Om detta är vi överens, även om det kan låta annorlunda i valtider. 6 (V): Jag har ingen som helst anledning att betvivla att är en kompetent utredare. Det är dock en annan sak som jag har synpunkter på. är det valtider, som säger. Ja, det är mindre än kvar till valet. Då tillsätter regeringen en utredning om biogasens framtid. Detta problem var faktiskt lika påkallat . Jag tycker att man som regering utreder . Men sedan får man se till att leverera . Jag tolkar det ändå som att energiministern inte tänker sitta med armarna i kors så länge denna utredning pågår. Det tycker jag är mycket viktigt, fru talman. Jag tycker att det är väldigt viktigt att sända en tydlig signal till alla lantbrukare, till alla våra kommuner och till alla andra som är involverade, våra energiverk och så vidare, i biogasproduktion eller som vill vara det om att detta är en framtidsbransch och att man vill att de ska investera i den. När jag lyssnar på energiministern tolkar jag det som att produktionsstödet är här för att stanna och att det även ska finnas i budgetar efter 2018. Det tycker jag är helt rätt; så måste det vara. Jag skulle vilja ställa ytterligare två konkreta frågor. Det är bra att ministern nämner att ni har varit i kontakt med EU och att ni trycker på. Men vad får ni för respons? Jag blir lite orolig när ministern talar om andra alternativ till skattebefrielsen. Skattebefrielsen behöver finnas efter 2021 också. Jag undrar också hur ministern ser på branschens mål om biogas till . Vad anser regeringen om det? Har regeringen satt upp något eget mål för produktion av biogas ? 7 Statsrådet (S): Jag tackar för en interpellation i en viktig fråga. Även om det hör till sakens natur att man som riksdagsledamot ska anklaga regeringen för att sitta med armarna i kors kan jag försäkra att jag varken nu eller tidigare har gjort det. Om man frågar energisektorn skulle de nog säga att kanske har varit den mest händelserika på energisidan sedan folkomröstningen om kärnkraft med tanke på energiuppgörelsen men också en rad olika långsiktiga system som har satts på plats. I detta fall är det tyvärr så att om det hade varit så enkelt som att kunna förutse detta hade vi naturligtvis satt ett system på plats. Men själva problematiken kulminerade när vi såg att stora mängder dansk biogas importerades till och användes med två olika system. Vi har agerat i kontakter med den danska regeringen. Och jag måste i denna kammare säga att den danska regeringen har haft en mycket välvillig inställning. Det var inte tanken från deras sida att de skulle subventionera gas som sedan konsumeras i . Det var inte tanken från deras sida heller mot EU och mot branschen. Jag betvivlar inte alls att potentialen är som branschen säger, – tvärtom. När utvecklingen får fart har vi som människor ofta svårt att se kraften i den. Med den fantastiska utveckling som just nu pågår inom energisektorn, framför allt för det förnybara, oavsett om det är biogas eller för den delen biodrivmedel eller el, vet vi att det rätt hanterat finns fantastiska förutsättningar i detta land när vi jobbar tillsammans. Det har vi verkligen gjort . Då kan detta vara en av våra stora exportframgångar när världen behöver ställa om till det klimatsmarta. Jag litar på att branschen gör rätt bedömning. Med rätt förutsättningar tror jag till och med att den kan vara i underkant. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2017/18:591 om svarta hål i rymdstrategin 8 Statsrådet (S): har frågat mig varför det inte finns något om fler svenska astronauter i rymdstrategin, varför rymdstrategin inte visar på ett snabbt möjliggörande av privat bemannad rymdfart från svensk mark, varför den svenska rymdstrategin inte stöder en europeisk månbas, varför det inte finns ett mål eller en plan för en svensk lagstiftning om asteroidbrytning samt varför det saknas en plan för att sätta en svensk på Mars. Jag uppskattar att delar regeringens engagemang för vikten av satsningar på rymdverksamhet. Vi eftersträvar att ha en långsiktig strategi för vårt arbete och en blocköverskridande samsyn om prioriteringarna. Jag tror också vi är eniga om huvudlinjerna i de statliga satsningarna. Rymdstrategin sätter nyttan för samhället i centrum. Svenska satsningar på rymdverksamhet ska dels baseras på det vetenskapliga intresset, dels på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster. De satsningar som efterfrågar måste huvudsakligen göras i internationella samarbeten. Den största delen av de anslag som avsätts för rymdverksamhet finansierar svenskt deltagande i program som drivs av Europeiska rymdorganisationen . Rymdstyrelsen som svensk expertmyndighet avgör vilka av Esas program som bör delta i. Ökningen av anslaget för rymdverksamhet möjliggör för större svenskt deltagande i dessa. 9 (L): Varför befinner sig mänskligheten i rymden? Varför tog vi oss ut i rymden? Varför bryr vi oss över huvud taget om vad som händer där ute i universum och i vårt solsystem? Jag tror att den huvudsakliga anledningen är utforskning och vår obändiga nyfikenhet som vi har visat sedan vi tog plats på denna jord. Vi har tagit oss över oceaner och stäpper, och när dessa områden var utforskade tittade vi mot stjärnorna och började bege oss ut i vårt solsystem. Det var av utforskningsskäl och nyfikenhetsskäl som vi en gång satte foten på månen. Detta tycker jag är den viktigaste anledningen till att vi har en rymdverksamhet i världen och i . Sedan ger denna utforskning en massa positiva bieffekter till vårt samhälle. Men det är inte på grund av positiva bieffekter som vi har en rymdverksamhet, utan vi har en rymdverksamhet eftersom vi vill utforska och lära oss förstå mer om den plats som vi finns i – universum. Denna utforskning tycker jag ska vara kärnan i en rymdstrategi. Inom rymdområdet har vi nu en extra spännande tid, den mest spännande tiden . Vi har ett skifte inom rymdområdet. behövde man vara en supermakt för att kunna ha någon större påverkan på rymdområdet. börjar vi se superentreprenörer som driver rymdutvecklingen framåt. Men nästa steg, som vi redan är inne i, är att vanligt folk får en allt större påverkan på rymdverksamhet. Man behöver inte vara miljardär eller miljonär längre, utan det börjar bli någonting för oss alla att kunna delta i. som nation borde driva på dels den stora utvecklingen, just utforskningen av vårt solsystem, dels detta skifte från att det är bara supermakterna eller nationerna som kan göra det till att superentreprenörerna och vanligt folk kan bidra i detta. borde spela en roll i att bidra till denna utveckling och detta skifte. Vi bör göra det av lust, för att det är någonting som är viktigt och inspirerande, men också av ett långsiktigt ansvar för mänskligheten och för våra barn och barnbarn och kommande generationer och se till att vi lämnar efter oss en planet och en mänsklighet som kan finnas . Det bästa med den rymdstrategi som regeringen har lagt fram är att den nu finns. Det finns flera bra delar i den. Den kanske allra bästa delen är att försvaret och säkerhetspolitiken nu finns med som en tydlig del, vilket har varit ett område som har saknats tidigare. Det är alldeles utmärkt. Det finns dock ett antal hål – svarta hål – i denna rymdstrategi, och jag tänkte beta av dem ett i taget. Ett är astronauter. Ordet ”astronauter” finns inte ens med i rymdstrategin. Det är sedan blev första, och tyvärr enda, astronaut. Det finns ingenting i strategin om att vi ska ha fler astronauter, och även om besluten ligger på Rymdstyrelsen baserar ju Rymdstyrelsen sina kommande beslut på rymdstrategi. När det inte ens finns med i rymdstrategin finns det en risk att det blir en motsatt signal till rymdstyrelsen – att vi inte ska ha fler svenska astronauter via eller andra internationella samarbeten. 10 Statsrådet (S): Tack för ditt engagemang i dessa frågor, , och för dina mer detaljerade följdfrågor! Politik är verkligen att vilja, och det är alldeles uppenbart att du vill någonting med svensk rymdpolitik, . Men politik är också att välja, och den här regeringen har satt tre områden allra främst under den här mandatperioden. Det handlar om jobb, det handlar om skola och det handlar om klimat. Det är också det som genomsyrar den här rymdstrategin. Som den första feministiska regeringen har vi även ett jämställdhetsperspektiv, som också återfinns i rymdstrategin. Det är därför jag tycker att det var så viktigt att det vi valde att fokusera på var att utveckla de möjligheter som finns. Det är precis som säger: Rymdverksamheten genomgår en otrolig omvandling . Det finns mer möjligheter för kommersiella rymdverksamheter, och det finns till exempel helt ny teknik, som möjligheten att skicka upp små satelliter i omloppsbana för att förstärka och förbättra jordobservationen. deltar redan engagerat i detta, och den största delen av Rymdstyrelsens budget går faktiskt till Esas gemensamma program. Där ingår också ett astronautprogram, som ansvarar för, och jag ser gärna att de rekryterar fler svenskar till programmen framöver. Att detta inte är en del av strategin beror väl mer på att vi just har valt att fokusera på de andra delarna: fler jobb, högre teknisk utveckling och det som är intressant för forskningen och vetenskapen i – och där vi kan använda de styrkor vi har.