prot · H50964 · 2018-01-31 00:00:00 — Regeringen borde därför, enligt vår och mening, göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner så att fusk som förekommer kan stävjas som skyddet för den enskildes integritet säkras. I detta anförande instämde och (båda SD). 34 (V): Vi behandlar nu alltså KU38, ett motionsbetänkande med en rad olika motioner som på olika sätt berör offentlighet, sekretess och integritet. I betänkandet har vi ett enigt tillkännagivande om att regeringen bör se över regelverket när det gäller tystnadsplikt för tolkar. Tolkar används mycket och behövs i stor utsträckning. Vi har tyvärr brist på tolkar. Det i sig är ett problem som bör åtgärdas. Bland de tolkar vi har finns det både auktoriserade tolkar och andra yrkesverksamma tolkar, och för dem gäller olika regler. Det kan vara så i ett fall att en icke auktoriserad tolk inte omfattas av den tystnadsplikt som en auktoriserad tolk skulle omfattas av i samma situation. Vi tycker att det här är olyckligt och bör ses över. I övrigt i betänkandet finns det åtta olika reservationer. Det är mycket med KU-mått mätt, men det är ganska lite jämfört med andra. Det kan bero på att det är ett motionsbetänkande och att vi ofta lyfter fram våra egna motioner. har två reservationer till förmån för motioner som vi har lagt fram. Vår första reservation handlar om att det ska vara möjligt att granska hur statliga lönesubventioner används i privat verksamhet. är det inte möjligt. Det är ganska stora summor som betalas ut – har 75 miljarder betalats ut av staten som anställningsstöd till privata företag. Det är inte ofta vi i KU diskuterar just företag, anställningsstöd och den typen av arbetsmarknadsfrågor, men det här ingår i en större motion om ordning och reda på arbetsmarknaden som har lagt fram. De här pengarna betalas bland annat ut för praktikplatser och olika former av anställningsstöd för personer som annars skulle ha svårt att få arbete. Hur mycket pengar det är i sin helhet finns det alltså uppgifter om, men vilka företag som tar emot stöd och hur mycket stöd de tar emot är sekretessbelagt med hänsyn till affärsintressen. Offentlighet, sekretess och integritet uppfattning är att det är viktigt att det faktiskt går att granska hur de statliga lönesubventionerna används. Det måste bli enklare för myndigheter och journalister att granska vilka företag som har statliga lönesubventioner för sina anställda och om det förekommer överutnyttjande, felaktiga utbetalningar eller andra oegentligheter. Jag tror att vi är ganska många som på olika sätt har kommit i kontakt med företag som har många anställda med den här typen av stöd utan att det har gått att granska på vilka grunder och hur mycket, företag där praktikplats har staplats på praktikplats. Självklart måste den här öppenheten utformas så att det ändå finns ett skydd för den enskilda anställdas integritet. Vår uppfattning är att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det möjligt för journalister och myndigheter att granska detta med bibehållen integritet för den enskilda anställda. andra reservation handlar om behovet av att inrätta en nätombudsman. Ingen människa ska behöva utsättas för förtal, hot eller andra allvarliga kränkningar. Ändå sker det i stor utsträckning på nätet och i sociala medier. Därför behövs en funktion i samhället som kan ge stöd och hjälp till dem som utsätts. Vi tycker att det är bra att regeringen aviserat att Datainspektionen ska bli en central tillsynsmyndighet på området och att den ska få delvis ändrat uppdrag och byta namn till . Men trots att den nya får delvis nya uppdrag är den ändå i grunden en tillsynsmyndighet. Vi vet inte heller hur dess uppdrag och verksamhet kommer att se ut. Därför hävdar vi fortfarande att det behövs en nätombudsman som ges verktyg och förutsättningar för att kunna hjälpa utsatta med råd och stöd. Det ska vara en instans dit det är enkelt att vända sig och få hjälp när man utsätts för hot och hat på nätet. kan också fylla en viktig funktion när det gäller informationsinsatser för att öka medvetenheten och kunskapen om näthat. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 7. 35 (L): Frågor om offentlighet, sekretess och integritet är lika breda som de är viktiga. För tids vinnande kommer jag här att koncentrera mig på de frågor där Liberalerna har invändningar och vill mer än regeringen eller andra partier. Jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 8. Som konsumenter utför vi allt större del av våra inköp på nätet. Näthandeln innebär stora fördelar, men den snabbt ökande andelen inköp via nätet gör också att vi som konsumenter lämnar ifrån oss allt fler uppgifter om oss själva, våra liv och våra konsumtionsmönster. Dessa uppgifter är mycket eftertraktad information för företagen. En omfattande vidareförsäljning av sådan information sker mellan företag på ett sätt som är omöjligt för oss själva att överblicka. Sammantaget ger denna information mycket stora möjligheter att kartlägga vart och ett av våra liv. Offentlighet, sekretess och integritet Liberalerna anser därför att konsumentens integritetsskydd på nätet behöver förstärkas. Företag behöver givetvis kunna spara uppgifter om sina kunder, men det behövs ett mycket starkare skydd vad gäller typen av uppgifter som får sparas och hur länge de får sparas utan att konsumenten förnyar sitt medgivande. Konsumenterna behöver också få tydligare insyn i vilka uppgifter om dem som lagras och hur de används liksom bättre möjligheter att få dem raderade. Utskottet anförde att det pågående utredningsarbetet och beredningen av förslag inom inte borde föregripas. Motionsyrkandena avstyrktes därför. gör man likadant. Det tycker jag är beklagansvärt eftersom frågans betydelse på inget sätt har minskat för var och en av oss enskilda medborgare utan i stället ökar i takt med vårt förändrade köpbeteende. Den nuvarande myndighetsstrukturen på integritetsområdet är föråldrad. Den är obsolet. Tillsynen på integritetsområdet måste stärkas. Liberalerna har motionerat om en samlad integritetsmyndighet och att Datainspektionen ska ersättas av en integritetsinspektion med ett generellt mandat att bevaka hur regelverket till skydd för integriteten ser ut i myndigheternas arbete. Vi har också begärt att regeringen i en årlig skrivelse till redovisar utvecklingen när det gäller skyddet för den personliga integriteten. Det är därför glädjande att vi nu kan notera att regeringen har aviserat att Datainspektionen ska bli central tillsynsmyndighet på integritetsområdet och att myndigheten ska byta namn till . Vi anser att detta bör vara ett första steg mot det förslag till utvidgat uppdrag för Datainspektionen som framläggs i delbetänkande. Tills vi ser att så är fallet, och tills vi har en årlig uppföljning, kvarstår dock Liberalernas reservation på denna punkt. Jag är liberal och därför en stark EU-anhängare, och jag tror att det är av yttersta vikt att är en stark röst i EU, bland annat för att vi har en stark tillit till öppenhet och transparens. När EU-samarbetet och de grundprinciper om rörlighet, handel och mångfald som det står för ifrågasätts är det än viktigare att vi stärker transparensen och öppenheten inom EU, bland annat genom en offentlighetsprincip som bör införas i hela unionens arbete. Genom ökad insyn i till exempel ministerrådets omröstningar och arbetsgrupper ökar också medborgarnas möjligheter till ansvarsutkrävande, vilket är viktigt för demokratisk kontroll och legitimitet. Vidare anser vi att visselblåsare bör skyddas av meddelarfrihet enligt svensk förebild. Därför är röst viktig i EU, och detta anser vi att regeringen bör verka för. Jag hade faktiskt förlitat mig på att en av mina kollegor skulle ta upp det viktiga tillkännagivande som utskottet också lägger fram, och tog mycket riktigt upp detta. Vi ställer oss alltså äntligen bakom en översyn av regelverket när det gäller tystnadsplikt för tolkar och tillkännager detta för regeringen. Därmed har jag redan yrkat bifall till min reservation. 36 SKÅNBERG (KD): I dagens betänkande hanterar vi 25 olika motionsyrkanden, och man kan undra om det är så stor idé att motionera i riksdag. Ja, innan jag har satt mig kommer många av åhörarna att tänka att det är idé. Offentlighet, sekretess och integritet Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 under punkt 2, fru talman. I reservation 2 har motionerat och även reserverat sig i fråga om ett kvalitetsverktyg för webbplatser. Vi vet ju att hat och hot på nätet drabbar ungdomar, journalister, opinionsbildare och oss politiker. Kränkningar på nätet måste tas på allvar, och det behövs bland annat preventiva åtgärder som leder till färre nätkränkningar. Detta har arbetat med, och arbetar fortfarande med, på många olika sätt. Men vill lägga till ytterligare en dimension. Regeringen bör, menar vi, ge Datainspektionen i uppdrag att utveckla ett kvalitetsverktyg för sajter med hög integritetsstandard och sedan överväga om det bör tas fram ett kvalitetsverktyg för internettjänster i relation till den personliga integriteten. Sådana finns nämligen, till exempel , som innebär en märkning av sajter med hög integritetsstandard. Detta skulle kunna vara ett sätt att belöna de sajter och tjänster som arbetar medvetet mot kränkningar på nätet. Detta är ett typexempel på en motion som ett enskilt, inte alltför stort, parti har lagt fram och som någon annan, i detta fall , har hakat på. Då kan man tänka att det väl var en begravning i tysthet. Men det vet man inte. Det kan mycket väl, särskilt i , innebära att man håller igång tankarna och prövar detta, och kan det komma något ur dessa idéer. Så har det faktiskt gått – och går jag vidare i min tanke, fru talman – med en enskild motion. i har i motionerat om tystnadsplikt för tolkar. Han får ursäkta mig när jag säger att motionen inte var helt korrekt i alla delar. hade inte haft tillgång till samlade kunnande, och motionen hade alltså brister, särskilt när det gäller angivandet av lagrummen. Den hade heller inte lyfts upp till en kommittémotion eller en partimotion hos , och jag hade inte undertecknat den. Ändå ser vi i , när vi tillsammans läser den och prövar frågan, att det finns en poäng i den fråga som en enskild motionär har lyft. Det behövs tystnadsplikt för tolkar, och det finns en brist. I motionen begär en utredning av behovet av en samlad lagstiftning för att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar. Vi noterar i utskottet att en tolk eller översättare som omfattas av bestämmelserna i i det enskilda fallet har samma yttrandefrihet och tystnadsplikt som en tjänsteman vid den aktuella myndigheten. Vi gör följande ställningstagande: ”En konsekvens av gällande regelverk om tystnadsplikt för tolkar är bl.a. att icke auktoriserade tolkar, till skillnad mot auktoriserade tolkar, i vissa situationer inte omfattas av tystnadsplikt trots att de utför uppdrag av samma eller likartad karaktär som de auktoriserade tolkarna. När det gäller yrkesverksamma tolkar kan det enligt utskottets mening ifrågasättas om en sådan skillnad i fråga om tystnadsplikten är befogad. Att utvidga en straffsanktionerad tystnadsplikt för tolkar innefattar en rad komplexa ställningstaganden som kräver noggranna överväganden, inte minst när det gäller privatpersoner som tolkar åt exempelvis vänner eller familjemedlemmar i olika sammanhang. Utskottet noterar i detta sammanhang även att präster och andra företrädare för trossamfund inte omfattas av någon lagstadgad tystnadsplikt.” Det är i stället så att man mister arbetet, blir avkragad, om man bryter tystnadsplikten, men det är inte ett civilrättsligt brott. Offentlighet, sekretess och integritet ”Utskottet anser att det bör göras en översyn av gällande regelverk för att närmare utreda behovet av och förutsättningar för en eventuell utvidgning av tystnadsplikten för tolkar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionen tillstyrks därför delvis.” Detta visar att man som enskild motionär kan få igenom en synpunkt som kanske inte i alla delar var perfekt formulerad men som ändå hade en poäng. ledamöter, från höger till vänster, erfarna och helt oerfarna, sa att detta är en poäng; det här vill vi fortsätta att följa upp. Detta tycker jag är ett gott tecken när det gäller sätt att arbeta, men också när det gäller själva motionsinstitutet. Det är lönt att motionera, för tillsammans ser vi mer än man ser som enskild. 37 (S): Offentlighetsprincipen är en grundläggande princip för och vårt statsskick. Den har bidragit till att bygga vårt land starkt och framgångsrikt. Principen innebär bland annat att regeringens och andra myndigheters verksamheter ska vara öppna så långt det är möjligt. Allmänheten och medier ska kunna ta del av information i olika frågor, oavsett vad den offentliga verksamheten själv väljer att informera om. Offentlighet och transparens är grundbultar i demokratin. Det är nödvändigt för ansvarsutkrävande av oss politiskt förtroendevalda och för en välfungerande förvaltning. Den svenska offentlighetsprincipen är känd långt utanför vårt lands gränser. Den har inspirerat andra i deras arbete för ökad transparens. Det ska vi vara stolta över och värna. Också sekretessbestämmelser fyller en viktig funktion i samhället. Det kan till exempel handla om att skydda enskilda medborgare eller individens integritet. Det kan också handla om rikets säkerhet eller om att på ett effektivt sätt kunna förebygga och beivra brott och kriminalitet. Detta rör sig alltså om frågor där det är värdefullt med breda politiska majoriteter. Det är viktigt att vi är överens om fundamenten i vår demokrati. Därför välkomnar vi socialdemokrater betänkande KU38. Det speglar den breda samsyn vi har i många av dessa frågor, och vi yrkar bifall till utskottets förslag. Vi vill också passa på att rikta ett tack till de andra partierna för goda samtal och överläggningar i utskottet. Jag kommer i det närmaste att tala om en av de frågor som vi behandlar i detta betänkande, nämligen betydelsen av att alla förstår vad som sägs och beslutas här i landet. Här i är det av avgörande betydelse att man kan svenska. Det är viktigt för att vi ska kunna skaffa oss jobb, försörja oss själva, delta i samhällslivet och förstå vad som händer och sker omkring oss. Det krävs helt enkelt för att kunna vara en fullt ut delaktig medborgare. Offentlighet, sekretess och integritet När vi nu har många nya invånare här i landet är det viktigt att alla lär sig svenska och att vi fortsätter att satsa rejält på just detta. Att lära sig ett nytt språk är dock inte något man gör över . Det vet alla vi som har tragglat tyska prepositioner eller ryska tempus. Det tar också tid att förstå nyanserna i ett språk. Därför är och förblir tolkar en nödvändig del i ett modernt samhälle – tolkar som till exempel kan tolka vid rättsprocesser i domstolar, inom skolan eller i vården. Tolkar har betydelse för integrationen. Ska de människor som är nya här i landet förstå vad som gäller här, och därmed kunna känna sig hemma, ja, då måste de ju förstå vad som sägs och vad våra regler innebär. Vi måste förstå varandra redan innan människor kan fullfjädrad svenska. Vi kan också påminna oss om vad tidigare statsminister, socialdemokraten , sa: ”Den mest patriotiska handlingen är att skapa ett land där alla känner sig hemma.” För att skapa ett land där alla kan känna sig hemma gäller det att vi förstår varandra och att alla förstår vad som gäller. Även om antalet asylsökande och nyanlända har minskat kommer behovet av tolktjänster att vara stort på både kort och lång sikt. Därför måste vi ha ett regelverk som är ändamålsenligt, modernt och uppdaterat. Det är en fråga som vi i KU har tittat närmare på. Vi har uppmärksammat detta med anledning av en motion av , i ljuset av att de utbildade och auktoriserade tolkarna är för få. En konsekvens av gällande regelverk för tolkar är att icke auktoriserade tolkar i vissa situationer inte omfattas av tystnadsplikt, till skillnad från auktoriserade tolkar, trots att de utför uppdrag av samma eller likartad karaktär som just auktoriserade tolkar. Det innebär alltså att det finns situationer där auktoriserade tolkar omfattas av straffsanktionerad tystnadsplikt, medan icke auktoriserade tolkar inte omfattas. När det gäller yrkesverksamma tolkar kan det ifrågasättas om en sådan skillnad i tystnadsplikt är befogad. Men att utvidga den straffsanktionerade tystnadsplikten för tolkar innefattar en rad komplexa ställningstaganden. Det kräver noggranna överväganden, inte minst när det gäller privatpersoner som kanske tolkar åt vänner eller familjemedlemmar. Därför bör en översyn av gällande regelverk göras för att närmare utreda behovet av och förutsättningarna för en eventuell utvidgning av tystnadsplikten för tolkar. Därför anser att bör ge regeringen detta till känna. Jag vill här passa på att lyfta fram att vi socialdemokrater har uppmärksammat nuvarande brist på auktoriserade tolkar, och regeringen har agerat för att trygga samhällets tolkförsörjning. presenterade statsrådet ett omfattande åtgärdspaket. Kort sammanfattat består det av fyra steg: Tolkutbildningen vid byggs ut. är den enda högskolan i som bedriver tolkutbildning. Denna utbildning förstärks . Man startar en försöksverksamhet med en tvåårig utbildning till kontakttolk inom . Totalt omfattar den ca 160 utbildningsplatser. Offentlighet, sekretess och integritet Man satsar på en effektivare tolkanvändning. Flera av de myndigheter som använder tolk, till exempel Arbetsförmedlingen, och , har getts i uppdrag att se över hur tolkanvändningen kan effektiviseras, till exempel med hjälp av digitala lösningar. En utredning har getts i uppdrag att ta ett samlat, långsiktigt grepp om tolkfrågan, till exempel när det gäller tillsyn av tolktjänster och dagens system för auktorisation. Också har viktiga satsningar gjorts. Till exempel nästan tredubblades utbildningsplatserna inom folkbildningens grundutbildning till kontakttolk . ställningstagande går i linje med detta arbete. Genom en översyn av gällande regelverk möjliggörs att dagens regelverk uppdateras, förbättras och anpassas till den verklighet vi befinner oss i. Språket och att vi ska kunna förstå varandra handlar bland annat om att alla kan känna sig hemma. är ju vårt hem. citerade jag vår tidigare statsminister, socialdemokraten . I sitt folkhemstal förklarade han vad som kännetecknar ett bra hem. var det faktiskt han höll det talet här i , och jag vill därför ta tillfället i akt och citera en bit ur talet: ”Hemmets grundval är gemensamheten och samkänslan. Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn. Där ser icke den ene ner på den andre. Där försöker ingen skaffa sig fördel på andras bekostnad, den starke trycker icke ner och plundrar den svage. I det goda hemmet råder likhet, omtanke, samarbete, hjälpsamhet.” 38 (MP): Vi debatterar nu KU38, Offentlighet, sekretess och integritet, ett betänkande som utgår från motioner och motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Jag vill börja med att instämma i mycket av det som har sagt. I betänkandet redogörs för en stor del av det gedigna arbete som regeringen nu gör för en stärkt integritet. Med hänvisning till det omfattande arbete som görs avstyrks de flesta motionsyrkandena. Men det finns ett undantag, och det handlar om att uppmana regeringen att se över de komplicerade fallen med tolkar som inte är auktoriserade och som redan har tystnadsplikt. Det handlar om huruvida det är möjligt att avkräva även andra en tystnadsplikt. Våra grundlagar har olika åldrar. Förrförra året firade exempelvis vår tryckfrihetsförordning, världens äldsta, . Yttrandefrihetsgrundlagen är den nyaste, och den är . Den gäller för radio, tv, film, ljud- och bildupptagningar, video, cd-skivor och webbplatser. I takt med att mer och mer av vår information har gått över från tryckta medier till att finnas på nätet, och i takt med att allt fler nya tjänster utvecklas, samlas alltmer information om oss. i och i riksdag har varit mycket pådrivande för att få fram skärpt lagstiftning för ökad integritet på nätet. Ett resultat av detta är många av de ganska kraftfulla skrivningar som kommer in i dataskyddsförordningen . Detta är bra, tycker jag. Offentlighet, sekretess och integritet Jag har själv tillsammans med en del andra KU-ledamöter varit med i . I en omfattande kartläggning beskrev vi där hur det ser ut med integriteten i skola, vård, omsorg, arbetsliv, försäkringsbranschen med mera. Vi pekade på en hel del brister. Exempelvis är det många skolor som tar fram bra läromedelsappar, för det är så enkelt, där dock mycket material om elever kan samlas . Här behöver man göra stora förändringar. Det är stora förändringar som skolor, organisationer och näringsliv kommer att behöva göra i takt med att dataskyddsförordningen träder i kraft i vår. Det som dessutom har hänt är, precis som flera här inne har nämnt, att Datainspektionen får betydande extra resurser. Den kommer också att döpas om till . Dessutom kommer den att få ett betydligt ökat ansvarsområde i takt med att dataskyddsförordningen ska in i svensk lagstiftning. Det är väldigt många lagar som vi kommer att behöva återkomma till – det är lagar som ska förändras. Förordningen kommer att ersätta personuppgiftslagen. Framför allt kommer det att ställas betydligt hårdare krav på hur personuppgifter i allmänhet får hanteras och lagras. Jag är övertygad om att skyddet för den personliga integriteten är en fråga som vi kommer att behöva återkomma till ganska . Denna lagstiftning är helt enkelt inte mogen . Men just yrkar jag bifall till utskottets förslag. 39 (KD): Jag vill säga några ord om frågan om tystnadsplikt för tolkar, som samtliga talare har kommenterat . Jag har motionerat om att man ska utreda frågan med syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar. har ett enigt konstitutionsutskott föreslagit att ska ställa sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över regelverket när det gäller tystnadsplikt för tolkar och tillkännage detta för regeringen. Motionen bifalls delvis. Som Skånberg påpekade innehåller motionen en uppgift som gör gällande att präster och pastorer har en absolut tystnadsplikt. I betänkandet står det att det inte ser så ut . De har ingen lagstadgad tystnadsplikt. Det är någonting som de flesta som går prästutbildningen lär sig att de har. De tror att de har det. Detta är någonting som också uppdagas , eftersom alla har gett mig den informationen. Man tror att man har en sådan tystnadsplikt. var det en präst som påpekade detta för mig: Vi har faktiskt absolut tystnadsplikt. Det är lite unikt. Men jag är i alla fall jätteglad för att motionen besvaras på detta sätt. blev jag kontaktad av några teckenspråkstolkar som pekade just på de brister som jag har tagit upp i denna motion. De sa att det faktiskt saknas tystnadsplikt för den här typen av tolkar. Därför började jag jobba med frågan. Hur ser det då ut på tolkområdet? Jo, enligt Kammarkollegiet fanns det i går, , totalt 1 049 auktoriserade tolkar, varav 225 är teckenspråkstolkar och 824 är tolkar för utländska språk. Av dessa är 242 rättstolkar och 172 medicinska tolkar. Offentlighet, sekretess och integritet Det säger sig självt att dessa inte räcker till för de behov som finns, som vi hörde tidigare. Det behövs betydligt fler auktoriserade tolkar, som kan tolka på ett rättssäkert och professionellt sätt. Antalet sökande har faktiskt fördubblats . Men antalet auktoriserade tolkar ökar inte, framför allt på grund av att de sökande har svårigheter att komma upp till rätt kunskapsnivå och klara de prov som finns. Det är viktigt att det är en hög nivå. I finns det 120–150 utländska språk, beroende på hur man räknar. Det finns tolkar för 39 språk. Även bredden behöver alltså öka. Många av de 39 språken är naturligtvis vanligt förekommande, men det finns också lite udda språk. Sedan måste den förnyas. Det är bra ur kvalitetssynpunkt.