prot · H509118 · 2018-05-24 00:00:00 — tillsattes 2014 av de nordiska regeringarna med uppgift att avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och att förebygga att nya hinder uppstår. Det är oerhört viktigt att detta råd finns. Det underlättar mätbarheten i de ansträngningar som görs för att underlätta vardagslivet för människor som lever och verkar i gränsregioner. Sammantaget blev åtta gränshinder lösta eller avskrivna . Detta är positivt. Även om just dessa kanske inte kommer att innebära en revolution för samarbetet kommer det att underlätta för enskilda medborgare. Det är dock viktigt att ambitionsnivån höjs i det förnyade mandatet för för perioden –2021. Rådet ska nu klara ut fler gränshinder , och en särskild tyngdpunkt ska läggas på gränshinder som drabbar näringslivet. Detta fokus är helt riktigt. Jag yrkar bifall till reservation nr 4 som just rör ett fokuserat nordiskt samarbete och en intensifiering av gränshinderarbetet. När det mer specifikt gäller gränshinderlösningar i har självklart detta arbete försvårats av id-kontroller och gränskontroller. I förra årets debatt om kritiserade jag skrivningarna i regeringens skrivelse där man betonade att relationerna med är mycket goda och att man hade haft täta kontakter med danska myndigheter med anledning av införandet av id-kontroller och gränskontroller i . Jag efterlyste en något ärligare bild och en förhoppning av att fokus nu måste ligga på att återfå ett förtroendefullt samarbete framöver. Har relationerna mellan och förbättrats? Om kommunikationen och framförhållningen rörande de svenska gränskontrollerna hade stora brister kom det dessvärre ett nytt exempel då det var dags att rösta om var EU:s nya läkemedelsmyndighet skulle placeras. kandiderade med , men blev utslaget i första röstningsomgången. I den andra omgången stod det mellan , och . Man tycker då att det enda rimliga för borde ha varit att ge sitt stöd till , men tyvärr var så inte fallet. , där skulle ha placerats om vunnit, ligger från och Hyllie och från . Självklart skulle en sådan placering ha gynnat , och . Nog hade väl det nordiska samarbetet kunnat hantera denna situation bättre? För att förtydliga: står givetvis bakom båda våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation nr 4 under punkt 1. 125 (S): Jag kommer att tala framför allt om det gångna verksamhetsåret i . kommer i sitt inlägg att beröra de motioner och reservationer som har behandlats i betänkandet eller i utrikesutskottet. består av fem länder och tre självstyrande områden. Våra länder må vara små, men tillsammans är vi 27 miljoner invånare. Vi bor i både stora och pulserande huvudstäder, i mindre orter, i glesbygd och på öar. Våra samhällen är relativt lika och bygger på grundläggande värderingar såsom demokrati, jämlikhet och mänskliga rättigheter. Vårt samarbete har funnits länge och har en bred folklig förankring. Det visar inte minst den nya rapporten värdefullt samarbete: Den nordiska befolkningens syn på som bygger på intervjuer med 3 000 personer runt om i . Där anser att det är viktigt eller mycket viktigt med ett nordiskt samarbete. Utvecklingen i världen verkar ha påverkat inställningen till . Försvars- och säkerhetsfrågor är ett av de viktigaste samarbetsområdena enligt rapporten. De unga anser att utbildning är viktigt. En klar majoritet av de tillfrågade vill att vårt samarbete ska intensifieras. Många ansåg också att möjligheten att använda hela regionen för arbete, studier och boende är den stora fördelen med vårt samarbete. Det är glädjande att våra medborgare är positiva till samarbetet och tycker att det är värdefullt. För att våra nordiska invånare ska kunna arbeta, studera, bo och bedriva företag i hela regionen är det viktigt att fortsätta vårt arbete med att minska antalet gränshinder. Vi socialdemokrater har till exempel lagt fram en motion i där vi vill se över möjligheten att granska ny lagstiftning som bland annat rör den nordiska arbetsmarknaden innan nya lagar är på plats för att undvika att nya gränshinder uppstår. Det är viktigt att lyfta tillbaka gränshinderfrågan till vår riksdag för att arbeta bort gränshinder men även för att undvika att nya uppstår. Socialdemokraterna har varit en aktiv grupp . Jag ska lyfta fram några av de frågor som vi har drivit. Vi har arbetat vidare med rapport i – utfordringer og forslag. arrangerade vi ett rundabordssamtal tillsammans med fackföreningsrörelsen om rapporten. Vi bjöd även in till seminarier om social dumpning i alla de nordiska länderna samt tog fram ett medlemsförslag där vi föreslår att de nordiska regeringarna samlas kring en gemensam politik i kampen mot social dumpning i EU. Digitalisering är en annan fråga som har arbetat med . Den snabba tekniska utvecklingen innebär nya förutsättningar, behov och möjligheter för våra nordiska samhällen. Det här är verkligen en möjlighet att ta vara på, och det är positivt om vi håller jämna steg i den tekniska utvecklingen. Den kan ge ökade möjligheter för både våra invånare, myndigheter och företag. Det finns fler medlemsförslag om digitalisering. Det är bra, för det är ett brett område. Socialdemokraterna har lagt fram ett förslag om att göra vägledande inom 5G med fokus på välfärdsteknologi. Om det blir verklighet kommer välfärdstekniken på ett helt annat sätt än att kunna följa med användaren oavsett tid och plats. är tekniken vanligtvis bunden, oftast till hemmet. har under sitt svenska ordförandeskapsår 2018 digitalisering på programmet. Vi vill passa på att tacka från för vårt inflytande i programmet och för att vi fick vara delaktiga. När statsministrarna träffades i hade också de digitalisering på sin dagordning. I går hölls i regi ett seminarium som handlade om det digitala samhället och dess utmaningar och möjligheter. Det här är alltså en fråga som är ständigt aktuell och kommer att så vara framför oss. Det är viktigt att vi är med och ser detta utifrån ett mänskligt perspektiv och ser hur det kan vara användbart. gjorde flera i den socialdemokratiska gruppen i en studieresa till . Det var en intressant och lärorik resa, men jag måste säga att jag känner en ökad oro kring miljöfrågor och utvecklingen på . Isen smälter, och temperaturen ökar. Det kan bland annat leda till en höjning av havsnivåerna och till stora skillnader. Området exploateras för yrkesfiske och oljeutvinning. Det ska man också vara extra uppmärksam på, för det kan i sin tur leda till att det unika ekosystem som finns på påverkas. På sessionen i behandlades bland annat ett medlemsförslag om godkännande av alla nordiska länders nationalspråk som officiella arbetsspråk i i stället för skandinaviskan, som det står i . Denna fråga har visat sig bli mer och mer aktuell, då och påtalar att den tolkning som erbjuds inte är tillräcklig och då allt färre läser svenska i och allt färre läser danska på . Språkförståelsen har varit en av grundbultarna i det nordiska samarbetet, och det är en fråga som måste lösas på bästa sätt. Tolkningskostnaderna i är en kostnad som ständigt ökar, men det är även viktigt att ta hänsyn till tillgången på tolkar när frågan ska lösas. Man måste titta på om tekniken kan användas på ett effektivare sätt och så vidare. Det finns många frågor som behöver belysas i det utredningsarbete som sker. Det samarbete som alla partier i visade på sessionen i och den respekt med vilken alla politiska partier förhandlade med varandra skedde under ledning av . Jag måste ge en eloge till honom för det goda arbetet med att få samman någonting i syfte att hitta en lösning som blir bra för alla. Detta är kanske, enligt mitt sätt att se det, politik när den är som bäst: när vi vågar ta itu med svåra frågor och känsliga frågor, lägger prestigen åt sidan och försöker hitta en bra lösning. Frågan ska nu slutligen lösas på nästa session i , och jag önskar er lycka till – ni som ska vara med och fatta detta beslut. Avslutningsvis vill jag säga att det var roligt att få vara med och fira som självständig stat. Det skedde bland annat högtidligen här i . Det var också passande att sessionen råkade vara just i . När jag står här vill jag också passa på att tacka för ett gott nordiskt samarbete, då detta är min sista Nordendebatt här i . Lika generöst som Hans tackade mig vill jag tacka honom. Jag ser fram emot att se en moderat på ordförandeposten och en socialdemokrat som kan gå in ibland när Hans inte har tid eller har dubbla uppdrag och så vidare. Det tycker jag är alldeles lagom. Jag vill också passa på att tacka kansliet för den service som vi ledamöter har fått, för den är mycket viktig för att vi ska kunna arbeta effektivt i vårt politiska uppdrag i . Den är faktiskt en förutsättning. Så tack för det, med personal! Med detta sagt, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Precis som jag sa kommer i sitt anförande att belysa detta ytterligare. 126 HANS (M) replik: Vi känner till att den årliga nordiska debatten i kammaren brukar vara lite speciell och skilja sig från andra debatter. Det blir lite grann av och Jag vill tacka livet. Det är så därför att det är en speciellt god stämning. Det noterar man också när man märker att flera av ledamöterna drar över talartiden. Det är så mycket som man vill berätta om det nordiska samarbetet. Det handlar också om det som sa och som är centralt, fru talman, nämligen att bakom att det finns skillnader och olikheter och att vi driver olika förslag finns också en stor samstämmighet om vikten av det nordiska samarbetet. Det är därför debatterna blir lite konstiga. Å ena sidan ska man påpeka vad ens egen partigrupp har gjort, å andra sidan ska man påpeka hur viktigt det är att vi jobbar tillsammans med andra nordbor. Som också säger handlar det om fem självständiga stater och tre självstyrande områden. Jag vill verkligen understryka hur mycket jag har uppskattat att arbeta med som vice ordförande. Hon kommer att lämna i samband med årets val. Jag hade hellre önskat att hon hade varit ordförande i stället för jag, men hon har burit ordförandeskapet vid ett flertal möten då jag inte har varit närvarande. tänkte jag komma med en distinkt fråga. Detta blir sannolikt det sista replikskifte och jag kommer att ha, fru talman. hänvisade till svenska delegations berättelse, och det är också den som vi behandlar. Det är den som är en av de två huvudskrivelser som sedan utrikesutskottet har baserat sitt betänkande på. Jag har bara en fråga: Hur kommer det sig att Socialdemokraterna valde att inte rösta för vårt förslag när det gällde att undersöka Nord Stream 2 ur miljö-, säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter? Detta är en viktig fråga, och det hade gett ett stort stöd. Varför ville inte Socialdemokraterna i det skarpa läget stödja vårt förslag? 127 (S) replik: Detta är en favorit i repris, Hans. Vi stod och debatterade exakt samma sak . Då sa vi att man tittar på och bereder frågan i regeringen. bör man invänta svar, och ibland slår man in öppna dörrar. Jag vet att ni kastade ut frågan på sessionen i . Då blev det en stor sak av det. Sedan önskar ni att alla ska följa det och göra precis som ni hade bestämt att det skulle vara. är det inte så, utan frågan kräver sin beredning. Det görs också en beredning, och man tittar på frågan. Ni själva var inte alls särskilt aktiva tidigare. Kanske hade ni då bättre förståelse för att en sådan här fråga är oerhört viktig. Det är viktigt att man har med många olika aspekter i den, och därför är det ibland bra att inte alltid bara följa den som ropar högst. 128 HANS (M) replik: I grunden tycker jag att detta verkligen är en oerhört viktig fråga för . Det är en central utmaning. Dessutom vet vi nu att frågan inte bara kommer att få en administrativ och processuell prövning i , utan den kommer också att prövas i . Där har uttryckligen fattat beslut om att man kan pröva Nord Stream 2 även utifrån säkerhetspolitiska aspekter. Den går genom danskt territorialvatten. Detta gör att det är en extra stor tyngd som ligger på den danska regeringens axlar. Då menar jag att vi nordbor i solidaritet tydligt borde ha markerat att vi står upp bakom de länder som också har de juridiska förutsättningarna att säga stopp och halt när det gäller dragningen av Nord Stream 2. Det är skillnad mellan hur vi ska hantera frågan i och i . Därför menar jag att skulle ha visat prov på ledarskap genom att vara ett av de tunga länder som försöker forma en koalition i och i och att man skulle ha använt alla de organ som finns till ens hjälp till att säga just detta. är en sådan viktig plattform. Jag tycker också att det är rimligt. Vi sa ju dessutom att vi skulle se detta ur hela bredden av aspekter – miljö‑, säkerhets‑, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Det är därför jag ändå vill understryka att jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna i slösade bort den möjligheten att stödja vårt förslag så som den vänstergröna gruppen gjorde. Det här handlar om att visa politiskt ledarskap i vårt närområde. Det klarade ni inte av, och det beklagar jag. 129 (S) replik: När det togs beslut om den frågan var den inte färdigberedd. Det är en komplicerad fråga som verkligen kräver att alla de aspekter som läser upp beaktas. Men om allting skulle gå i takt skulle vi ha gått med i Nato för länge sedan. Det finns ändå aspekter som talar för att inte göra det. Där må vi tycka olika. Det finns en viss lomhördhet, skulle jag vilja säga på ren svenska, hos . Han kan få samma svar hur som helst, men han hör dem inte om han inte tycker om dem. Det är en brist. Även om jag tycker om dig på olika sätt är det en brist du har, . Den tror jag att du ska jobba med. 130 (MP): Fru talman, ärade ledamöter och övriga åhörare! Nordiskt samarbete såväl mellan parlamentariker som mellan ministrar, inom ramen för respektive , åtnjuter glädjande nog brett stöd över partigränserna. Sedan är det väl knappast så att den breda allmänheten följer förehavandena i de nordiska samarbetsorganen med något alltför stort intresse, så här har vi politiker en angelägen uppgift att föra ut vad som faktiskt pågår. Likaså har vi en bjudande uppgift att utveckla och fördjupa det nordiska samarbetet på ett sätt som förhoppningsvis kommer att öka intresset för detta. Jag ser själv egentligen inte någon bortre gräns för hur långt det nordiska samarbetet kan fördjupas . Vi lever i en osäker tid med en halsstarrig amerikansk president som förklarar handelskrig mot stora delar av omvärlden och som säger upp internationella avtal som är avgörande för freden och klimatet. I vår egen världsdel utmanas EU-samarbetet såväl av brexit som av en samhällsutveckling i starkt auktoritär riktning i länder som och . Och bortom gränser präglas skeendet i ännu högre grad av en regressiv, nyauktoritär utveckling från till . Mot den här horisonten av tämligen mörka moln framstår den nordiska samhällsmodellen som en ljusglimt. Våra fem länder plus självstyrande regioner har på ett unikt sätt lyckats förena en internationellt sett hög grad av jämlikhet med ett innovativt näringsliv där klimat- och miljökrav i växande grad driver på teknikutvecklingen. Det här ser omvärlden och tar intryck av. Återkommande reportage i internationella stormedier skildrar som ett efterföljansvärt alternativ till den anglosaxiska modell som tog form under och i och och som lett till ökande klyftor och försvagad demokrati där en ny superklass av extremrika individer sponsrar politiker som fortsätter att sänka skatter och sälja ut offentlig egendom. Även i det statskapitalistiska tilltar intresset för nordiska välfärdssystem i takt med att befolkningen där åldras och i takt med växande ambitioner att bygga ut sociala skyddsnät som även inkluderar de många miljonerna internmigranter. Huruvida detta med tiden även kommer att föra med sig ett kinesiskt intresse för nordiska traditioner på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden återstår att se. Om vi höjer blicken från alla små och stora problem som givetvis präglar livet även i borde vi kanske emellanåt kosta på oss att också känna glädje över att vi lever i samhällen där invånarna i ovanligt hög grad upplever tillit till varandra och där korruptionen är lägre än någon annanstans i världen, vilket ger goda förutsättningar att åstadkomma en bred kraftsamling för att möta klimatförändringarna och visa världen att fossilfria välfärdssamhällen är en högst genomförbar utopi. Inte bara inom och de nordiska samarbetsorganen utan även i den vidare världen finns ett mervärde i att , när så är möjligt, agerar som en global aktör och exempelvis inom FN-systemet trycker på för att den ambitiösa Agenda 2030 följs av handling i nivå med utmaningarna. Av de åtta länder som ingår i tillhör fem , och genom att ställa klimat- och miljöfrågorna i centrum för det arktiska samarbetet kan vi just agera som en inte obetydlig global aktör. Att värna respekten för urfolkens rättigheter och livsvillkor är en annan angelägen uppgift för och andra nordiska länders arbete i . Givetvis är detta nära kopplat till hur miljö- och naturresursfrågorna hanteras. De smältande polarisarna håller på att skapa helt nya förutsättningar för såväl handel och naturresursexploatering som militär verksamhet. En hållbar utveckling kräver respekt för havsrättskonvention och annan internationell rätt, och den känsliga arktiska naturen med dess sköra ekosystem behöver stärkt skydd. Det pågår ett värdefullt arbete bland annat inom EU för att stödja etablerandet av skyddsområden i . Kanske kan ansträngningarna på olika håll i världen att ge naturen egna rättigheter, att så att säga göra naturen till rättssubjekt, inspirera miljöarbetet också i . Det är egentligen orimligt och ohållbart att ryska, amerikanska och kinesiska, eller för den delen norska, oljebolag ska tillerkännas rättigheter medan den natur vi alla är helt beroende av ännu saknar rättigheter i flertalet länder och regioner på vår planet. Ska klimatmål uppnås måste de stora fossilfyndigheterna få ligga kvar orörda på . Här måste allmänintresset – i klartext en för djur och människor fortsatt beboelig planet – fortsatt väga tyngre än vinstintresset hos resursstarka särintressen. är ordförande i , och här ges möjlighet att i stället för att skapa fiendebilder odla mellanfolkliga kontakter på bland annat kulturens och det vetenskapliga utbytets områden mellan och . Vi är tillika ordförande i , och i av stigande spänningar i regionen framstår en vitalisering av detta forum som en angelägen uppgift. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 131 (C) replik: Möjligheten gavs nu att få möta på nytt i en diskussion kring och det arbete som bedrivs där. Förra gången vi hade debatt var inte närvarande, och det gör att jag nu känner att jag måste få ställa en fråga. Vad tycker om strategi för den arktiska regionen? Vad tycker om den ? Den är grunden för regeringens arbete nu som ordförande i . Vad är alltså bild av denna strategi? 132 (MP) replik: är det ju det nordiska samarbetet som betänkandet handlar om i huvudsak. Jag är tacksam om kan precisera frågan. Det är klart att det som står i regeringens skrift om det arktiska arbetet är någonting som jag som utrikespolitisk talesperson för ett av regeringspartierna står bakom. Jag förstår inte riktigt din fråga, så du får gärna specificera den lite. 133 (C) replik: Förra gången den här strategin diskuterades med i kammaren betraktade han den som voodoo. Han förstod den inte. Men hör jag att den inte är voodoo. och ställer sig numera bakom den strategi som han tidigare kritiserade så hårt. Det är en strategi som alliansregeringen tog fram när vi var ordförande i . Det är en strategi som inte har förnyats av regeringen eller inför det nya ordförandeskapet. Det är intressant. Det är också värdefullt att se att det som har kompletterat den här svenska strategin är den här lilla promemorian, som jag nu visar för kammarens ledamöter. Den kom från regeringen och handlar om en ny svensk miljöpolitik för . Den innehåller ingenting om moratorier för när det gäller naturresurser, till exempel olje- och gasutvinning. Förra gången tyckte och att man borde kräva ett tioårigt moratorium. hör jag inte det, fru talman. står och bakom alliansregeringens svenska strategi för den arktiska regionen. Det finns många goda förslag i strategin att jobba för. Bekymret är att och regeringen inte har sett till att får en utvärdering så att vi har möjlighet att följa upp hur den här regeringen arbetar när det gäller de mål som vi har satt upp för den arktiska regionen. 134 (MP) replik: Det är klart att man kan skjuta in sig på skiljelinjer. Men jag är tvärtom glad över att både den förra och den nuvarande regeringen har en sådan samsyn i långa stycken om den del av världen där vi bor, den arktiska. Men visst, om man är en konfliktsökande politiker förstorar man gärna upp skillnaderna på ett enligt mig oproportionerligt sätt. Vi har inga problem med en sådan skrivelse från regeringen. Men är det som sagt ett betänkande som heter som vi debatterar. 135 (V): Vi i ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över våra landsgränser. Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet. kan vi lösa problem och gränshinder, utveckla samverkan och ta fram strategier mot framtidens utmaningar på ett bättre sätt i än om vi varje gång försöker lösa problemen själva eller springer till EU:s medlemsstater, som ändå är osams när problemen ska lösas. När vi springer till EU glömmer vi också bort våra grannländer och . Nytt är att vi har omformat vår vänstergrupp i , som heter Nordisk grön vänster. Där samlar vi röda och gröna partier i som kämpar för en rättvisare värld där vi tar större klimathänsyn. Vi har medlemmar från alla nordiska länder och från självstyrelseområdena på och . Och jag har förmånen att vara ordförande för denna skara duktiga parlamentariker. Nordisk grön vänster har skördat flera framgångar. Vi har fått bifall för våra motioner om så vitt skilda saker som sjöfart, hbtq-personers rättigheter, kärnvapen och arbetsmiljö. Men den största framgången för vänstern var nog det förändrade styret på . Där tog Katrín Jakobsdóttir över som statsminister av turbulens och skandaler i den isländska politiken. Problemen lär inte vara helt slut nu för den nya samlingsregering som man bildat lite okonventionellt tillsammans med den isländska och de isländska . Det lär bli tufft att ratta. Men det är i varje fall en tydlig vändpunkt i den isländska politiken, som ska försöka återfå förtroendet från sina medborgare. En som träffade Katrín i förrgår var statsministern , som tillsammans med sina nordiska kollegor besökte vackra i . Det är en plats som jag hade förmånen att besöka . är nämligen just nu ordförande i . Och är det vår tur i att vara ordförande i . Då är det viktigt att vi tar ledartröjan för att stärka samarbetet i . Jag tänkte berätta om ett exempel på de förslag som vi har drivit igenom. Jag läste i min lokaltidning om det norska paret . Deras barn och är båda födda i genom assisterad befruktning. Men när familjen flyttade till ansågs och inte längre vara föräldrar till sina barn. Alla nordiska länder har under gjort stora framsteg inom sexualpolitiken för att alla ska få bättre rättigheter. Men det är uppenbart att det saknas ett nordiskt perspektiv i frågan för att underlätta att röra sig över våra gränser. Samkönade pars relationer och familjebildning bör erkännas i alla nordiska länder. Alla nordiska länder bör ha lagstiftning som baseras på mänskliga rättigheter och att alla medborgare behandlas lika inför lagen, oberoende av sexuell läggning eller könsidentitet. I är vi formalister. Vilken dag man är född och vilket kön man tillhör är identifikationer som man ges redan den dag man föds. Genom självidentifikation ges man rätten och möjligheten att själv välja det kön man känner sig som. Därför är jag glad över att med en stor majoritet antog vårt medlemsförslag.