prot · H50983 · 2018-03-13 00:00:00 — Är detta rimligt eller utgör det ett problem? Eleverna på Engelska skolan har inte sämre kunskaper. Det är en skola som växer. I min hemkommun är det den största , och de har också gymnasieskolor. Självklart ska alla skolor granskas och uppfylla kvalitetskraven. Men det är rimligt och borde i grunden vara önskvärt att allt fler svenska elever lär sig fler språk än vad jag gjorde när jag gick i skolan och lärde mig min skolengelska och att de läser många ämnen och blir riktigt duktiga i det engelska språket. Vi kan se på utvärderingarna av skolorna. Vi kan också kolla på statsrådets tidigare yrkesutövning; hon uttalade sig väldigt positivt till det här. Sedan har det möjligtvis blivit lite mer ideologiskt debatterat sedan hon blev statsråd i regeringen. Väldigt många av de här skolorna drivs i det som brukar kallas välfärdssektorn. Det har i många lägen blivit ett tvåfrontskrig. Det blir både begränsningar vad gäller det engelska språket och begränsningar i formen för hur de drivs. I detta läge utsätts de här utbildningarna på många sätt. Jag tycker att det vore bra om vi kunde säkerställa att vi fortsatt kommer att ha utbildningar på engelska, kanske till och med i ökad utsträckning. Lärarna som undervisar där får gärna komma från andra länder. Givetvis ska deras undervisning ha god kvalitet. Men när de redan är högt utbildade blir det lite konstigt att de inte ska vara behöriga bara för att de inte genomgår en lång utbildning för att få en svensk lärarlegitimation. 76 Statsrådet (S): frågar om det är rimligt att nedvärderar IB-utbildningarna i antagningssystemet. Nej, det är inte rimligt. Men vi har vårt eget antagningssystem. Jag vill hävda att det påstående som kommer med inte stämmer. Antagningssystemet är ett system som vi har gjort för våra svenska förhållanden, för vad som behövs för att kunna läsa på svenska universitet. Det handlar om att ta hänsyn till kunskaperna hos elever som söker till svenska universitet och högskolor. Jag har stort förtroende för Universitets- och högskolerådets stora arbete med att ständigt utvärdera och följa utvecklingen så att antagningssystemet i sina detaljer kan vara så rättvist som möjligt. Det är inte minst viktigt om vi vill att svenska universitet och högskolor ska få studenter – tidigare elever – som är riktigt duktiga och verkligen klarar sina utbildningar. Men det är också väldigt viktigt för att alla elever i ska känna att det är värt att kämpa och slita i gymnasieskolan för att få de betyg som krävs för att komma in på en drömutbildning. Just därför är det så viktigt att betygssystemet är rättvist, också från elevernas utgångspunkt. Sedan frågar om det är så att det finns – jag tolkar i alla fall frågeställningen som att han har en oro för det – ett dolt motiv: att förhindra att engelskspråkiga lärare kommer hit och undervisar på engelska. Så är det verkligen inte. Jag är väldigt glad över alla lärare som kommer till och bidrar till svensk skola. Om engelskspråkiga lärare kommer hit och undervisar på engelska är det alldeles utmärkt. talar också om betydelsen av att undervisning kan ske på engelska i den svenska skolan. Javisst, det finns fördelar. De fördelarna handlar framför allt om att eleverna får en god engelska med sig. Men som framgår av finns det också stora kunskapsöversikter som visar att det finns nackdelar med att elever undervisas på ett annat språk än modersmålet, framför allt när det gäller kunskapsutvecklingen i de olika ämnen som det undervisas i. Man förlorar viktiga nyanser. Det är också så att undervisningen i svenska kan bli lidande, vilket är väldigt viktigt, eftersom svenska är vårt modersmål. Jag tycker att man fortsättningsvis, även efter att ha läst , bör vara noga med att hålla ögonen på det här med undervisning på engelska. Jag vill absolut inte stänga dörren för det och vill inte minska det i den svenska skolan, men jag tycker att vi ska fortsätta att följa hur elevernas kunskapsutveckling förändras . Engelska är viktigt, men jag vill påminna om att det finns många andra språk som också är viktiga i den globaliserade värld vi lever i och i det vi lever i. Mitt hjärta klappar för franska och tyska, men det gäller även spanska – det handlar om en stor mängd moderna språk. Detta är oerhört viktigt för eleverna att ha med sig ut i livet, inte bara i vidare studier utan också i arbetslivet. hänvisade till Internationella Engelska Skolan. Det är riktigt att det finns en stor skolkoncern i där man har för vana att undervisa en hel del på engelska. Det är också riktigt att den skolkoncernen har tagit emot ett stort antal engelskspråkiga lärare. Det tycker jag är en väldigt positiv del i den svenska skolan. Jag välkomnar alla lärare som kommer hit. Det lämnades en uppgift om att det tar att få en svensk lärarlegitimation. Jag kan passa på att försäkra om att det inte är så längre. Vi ska verkligen säkerställa att den som kommer hit med en utländsk lärarexamen kommer in i svensk skola med legitimation så fort som möjligt. 77 (M): Jag tackar för de svaren och klargörandena. Jag blev lite rädd när jag läste den sista meningen i det skriftliga interpellationssvar jag fick: ”Jag anser det därför inte angeläget att arbeta för ett borttagande av detta undantag .” Den anledning som uppgavs var lärarbrist. Jag tycker inte att vi ska basera detta på lärarbrist. Om vi vill ha god kvalitet måste det vara så att vi vill att folk ska komma hit och vara lärare just för att de är bra lärare. Även om vi har gott om lärare i ska vi givetvis vara öppna för lärare som kommer och bidrar med andra språk. Jag delar också åsikten att det inte bara handlar om engelska utan även om andra viktiga språk, som tyska och franska. Ministerns hjärta brinner lite extra för franskan, som jag inte kan över huvud taget. Jag är mer brinnande för det tyska språket. I vårt närområde pratar dock de allra flesta i alla fall någon form av engelska. Förhoppningen är väl att svenska barn och ungdomar ska bli allt bättre även på engelska. Därför tycker jag att det är rimligt att IB-utbildningen – vi kan börja med den – värderas på samma sätt i som i övriga världen. Det gäller inte minst vårt närområde. Det kan finnas nyansskillnader, men att skulle ha en särart är jag inte riktigt med på. Oavsett om det gäller kommunala skolor eller skolor som tillhör en stor skolkoncern som Internationella Engelska Skolan tycker jag att det är viktigt att lärarna kan komma hit tillfälligt, vara godkända lärare och bidra till utbildningen av våra barn och ungdomar, både i språk och i andra ämnen. Utbildningen ska givetvis kunna ske på engelska, svenska eller andra språk. Tack för debatten! 78 Statsrådet (S): Jag tackar för en trevlig debatt, som baseras på väldigt bra frågor. , som är chef för , sa en gång på en konferens att inget skolsystem någonsin kommer att prestera bättre än förutsättningarna för de lärare som undervisar i skolsystemet. Ska vi höja svenska elevers kunskapsresultat är tillgången på väl utbildade, skickliga och erfarna lärare en fullkomligt ovärderlig förutsättning. Vi har i en förfärlig lärarbrist, och vi har ett stort behov av att rekrytera fler till läraryrket. Jag välkomnar utländska lärare till – inte för att det råder brist, utan för att vi behöver alla de lärare som vill göra nytta i svensk skola. Jag är personligen övertygad om att det finns mycket goda lärarutbildningar i andra länder. Men jag är också övertygad om att vi i har en mycket stark och professionell lärarkår. Vi ska vara väldigt noga med att ha stor tilltro och tillit till de lärare som finns i det svenska skolsystemet. Allt tal om att den svenska lärarutbildningen på något vis har fallerat riskerar förstås att uppfattas som att lärare som kommer från andra länder skulle vara att föredra framför lärare som är utbildade i de svenska lärarutbildningarna. Vi ska vara tacksamma och glada över alla lärare som kommer hit, men vi ska vara minst lika tacksamma och glada över alla lärare som verkar i den svenska skolan. Vi ska verkligen göra allt vi kan för att fler ska vilja bli lärare, för att fler lärare ska vilja stanna kvar i yrket, för att fler lärare ska komma hit från andra länder och för att fler lärare som har lämnat läraryrket ska kunna komma tillbaka till den svenska skolan. Utan bra lärare får vi inga bra skolresultat. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:401 om arbetskraftsinvandring och kompetensförsörjning 79 Statsrådet (S): har frågat mig vilka initiativ, förutom dem som regeringen redan har presenterat, jag ämnar vidta för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning från andra länder och arbetskraftsinvandring till . Inledningsvis vill jag säga att jag delar uppfattningen att det är avgörande för svensk konkurrenskraft att företag kan rekrytera medarbetare med rätt kompetens. För att svenska företag ska klara sin kompetensförsörjning måste det därför vara möjligt för svenska arbetsgivare att anställa arbetskraft från tredjeland då den kompetens som söks inte går att hitta i . Den möjligheten finns . försöker påskina att dagens regler, som för övrigt infördes av den förra borgerliga regeringen, gör att internationell kompetens varken kan eller vill komma till för att arbeta. Det stämmer helt enkelt inte. Antalet högkvalificerade arbetskraftsinvandrare inom yrken där det råder brist på den svenska arbetsmarknaden har stigit kontinuerligt . It-specialisterna från tredjeland har nästan fördubblats . It-arkitekter, dataspecialister och systemutvecklare är nu den enskilt största gruppen arbetskraftsinvandrare till . Det är en positiv utveckling. Gällande regler gör det även möjligt för framför allt högutbildade att hitta ett arbete i . Studenter som avslutat sina högskolestudier i kan stanna i landet för att hitta ett jobb eller undersöka möjligheterna att bedriva näringsverksamhet. bereds förslag på hur student- och forskardirektivet ska genomföras i svensk rätt. Direktivet möjliggör bland annat en förlängning av dessa så kallade jobbsökartillstånd. Det öppnar även upp för tredjelandsmedborgare som avslutat en svensk eller europeisk forskarutbildning att stanna i i syfte att söka ett arbete eller starta företag, något som inte är möjligt. Sammanfattningsvis ger existerande system för arbetskraftsinvandring goda möjligheter att rekrytera internationell kompetens. De genomförda och planerade åtgärder som just nämnts väntas ytterligare förbättra arbetsgivares tillgång till efterfrågad kunskap, oavsett om denna finns i tredjeland eller i . 80 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har ställt denna interpellation om ett viktigt område som egentligen inte är något nytt i den svenska historien. Arbetskraftsinvandring har vi haft i . Faktum är att vårt land på många sätt är en produkt av att det har kommit människor till – , jugoslaver, greker och många andra – och arbetat här och bidragit till allas vårt bästa. Den dåvarande alliansregeringen öppnade upp för mer arbetskraftsinvandring. Det var en viktig reform som hade många fördelar. , , växte det dock fram ett antal problem med den lagstiftning som fanns, och vi ser en hel del av dessa faktorer . Vi har en situation där sju av tio svenska företag säger att man vill växa och utvecklas men hindras på grund av brist på arbetskraft. vittnar om att det är en omfattande brist på arbetskraft, och säger att även om det svenska företagsklimatet generellt sett, i internationell jämförelse, har många fördelar är vi i sämre på att attrahera utländska talanger. När sju av tio svenska företag säger att de vill växa men hindras på grund av kompetensbristen, när otaliga organisationer vittnar om att detta är ett stort och växande problem och när eftertraktade, ofta högutbildade, medarbetare utvisas från på grund av närmast bagatellartade saker är regeringens svar att det mesta är bra som det är. Men att få stopp på kompetensutvisningarna är faktiskt bara en hygienfaktor. Jag menar att vi måste vidta åtgärder för att det långsiktigt ska bli mer attraktivt för människor att komma hit till , arbeta och betala skatt – för sitt eget bästa men också för hela bästa. Därför har vi moderater presenterat ett omfattande åtgärdsprogram för hur vi vill göra det mer attraktivt för utländska talanger att komma till och arbeta, bland annat genom införandet av särskilda talangvisum för högkvalificerad arbetskraft. Vi moderater tror nämligen att detta är en förutsättning för att ska lyckas i den globala konkurrensen. Efter att ha lyssnat till svaret tycker jag att det är en smula oroväckande att regeringen inte riktigt verkar ta denna fråga på allvar. Det går inte att dra någon annan slutsats av svaret. Det som explicit sägs är egentligen att det är bra som det är. Men det finns en helt annan beskrivning av hur arbetsmarknaden och internationella rekryteringar till fungerar, om man får tro de många företag som arbetar med detta. Många av dem har personer som är utvisningshotade på grund av bagatellartade fel. När det gäller min fråga, som handlar om framtiden, och det svar som kommit på den måste jag säga att jag tycker att det är lite klent att det enda som nämns – det enda som regeringen har att presentera – är ett direktiv som kommit från EU. Var är regeringens egna förslag om arbetskraftsinvandring? Det räcker inte med att bara säga att man vill ha ett bra näringslivsklimat. Som jag har påpekat för migrationsministern vid ett flertal tillfällen: Att säga en sak är inte tillräckligt, utan det handlar om vad man gör. Där blev jag besviken på det svar jag fick. Jag hoppas att regeringen kan ta till sig de många förslag som vi moderater har presenterat på området när det gäller hur ska lyckas attrahera fler utländska talanger. 81 Statsrådet (S): Arbetskraftsinvandring och kompetensförsörjning är viktigt för den och är självfallet viktigt för svenskt näringsliv och parterna på arbetsmarknaden. Det är glädjande att det också är viktigt för partierna i . Jag tycker ändå att det är viktigt med en historiebeskrivning för att förstå var vi är . ändrade den borgerliga regeringen förutsättningarna genom att ta bort arbetsmarknadsprövningen. Precis före valet kom ni i den dåvarande borgerliga regeringen med förslaget att ändra reglerna så att man på ett bättre sätt skulle kunna åtgärda missbruk och återkalla uppehållstillstånd. Efter detta blev det en debatt om att reglerna var väl fyrkantiga. Man kunde höra benämningar som den som använde , så kallade kompetensutvisningar. Detta är bakgrunden till att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka förutsättningarna för en god arbetskraftsinvandring. Detta är mycket medveten om. Så sent som antogs ett sådant förslag här i riksdag genom vilket man får möjlighet att göra så kallade självrättelser om man inte lever upp till villkoren från arbetsgivarens sida. Vi har också en utredning som har presenterat sitt förslag att man ska kunna rätta till mindre misstag efter det att har påtalat dem. Därutöver har det kommit ett antal domar som leder frågan i en riktning där man snarare kommer att göra helhetsbedömningar. Trots påståendena från är det viktigt och även glädjande för mig att kunna redovisa en positiv utveckling exempelvis för den grupp som vi pratar mycket om: it-arkitekter, dataspecialister och systemutvecklare, alltså högkvalificerad, kompetent personal från tredjeland. Där har vi en utveckling där vi nästan har fördubblat antalet beviljade tillstånd, från 2 202 till 4 029. På ett annat område har vi halverat antalet. Det gäller bärplockare. Det har också varit en ganska kritisk diskussion om hur man lever upp till arbetsmarknadens villkor. Vi kan konstatera att denna bransch under dessa år har mer än halverats. Vi har alltså en utveckling där vi har ett av mest generösa system för arbetskraftsinvandring, där vi också kan säkra arbetsmarknadens goda villkor för dem som kommer hit och jobbar på svenska arbetsplatser. Det finns all anledning att lyfta fram detta som ett mycket viktigt verktyg för att våra företag ska kunna rekrytera rätt kompetens i sin arbetskraft och också ges möjlighet att rekrytera från annat land. 82 (M): Jag vill börja med att ge migrationsministern rätt på en punkt, och det är att det var Alliansen som öppnade upp för arbetskraftsinvandring genom den reform som vi gjorde under den första mandatperioden. Den var viktig, men den var inte applåderad av Socialdemokraterna då. Jag tror att den har varit mycket positiv för som land. Vi är en liten spelare ute på en stor marknad, och vi är beroende av att det finns människor som vill komma till och arbeta. Vi har en alltmer specialiserad ekonomi , och människor är inte utbytbara kuggar. Det handlar ofta om nyckelpersoner, experter och talanger. De ska självfallet, om de vill, vara i och mötas av en välkomnande attityd och enkla och förutsägbara regelverk, inte av långa handläggningstider och en vardag där man blir utvisad på, som jag har sagt, närmast bagatellartade grunder. när jag har tittat på dessa frågor – jag har följt dem under – undrar jag om det bästa sättet att lyckas bli utvisad ur är att vara högutbildad och eftertraktad it-programmerare. Då är lagen nämligen stenhård. Då ska man bli utvisad, och då blir man utvisad. Däremot blir en lång rad andra personer – ibland de som faktiskt begår brott – inte utvisade. Men just här, när det gäller arbetskraftsinvandrare, är lagen stenhård. Det tycker jag visar hur märklig den migrationspolitik som vi har faktiskt är. Alliansen har drivit på regeringen i denna fråga. Vi har haft inte bara ett, inte bara två utan jag tror tre tillkännagivanden för att få regeringen att börja ta tag i dessa frågor. Det dröjde mycket länge, får man säga. Vi började med detta . Då ville inte regeringen lyssna utan var i full färd med att i stället ta tag i fusk och utnyttjande, som man kan säga har varit socialdemokratins mer traditionella inställning – tyvärr – till arbetskraftsinvandring. Den finns där också. Vi är inte naiva i fråga om detta. Vi ser att alla regler kan missbrukas, och så vill ingen ha det. Men vi måste också börja tala om potentialen i detta och hur vi ska kunna få fler utländska talanger och experter att söka sig till just . Den bild som migrationsministern ger här är att allting fungerar precis som det ska. Jag hör egentligen ingenting om att någonting behöver utvecklas eller förändras. Jag lägger denna bild bredvid den som våra rekryterare, storföretag och även mindre företag i en lång rad olika branscher, inte bara i utan egentligen i hela landet, ger. De berättar för mig om de problem som de möter – ett stelbent regelverk, långa handläggningstider och hot om utvisning på grund av mindre fel i ett snårigt regelverk. Det är en helt annan verklighetsbild än den som migrationsministern målar upp. Jag vet i alla fall vilka jag tror mest på. Här har vi moderater sagt att det nu är hög tid att vi tar ett steg framåt och att vi inte bara nöjer oss med att vara en medelmåtta. Vi ska vara bäst i detta. Vi lägger fram förslag om just talangvisum för högkvalificerad utländsk arbetskraft. Vi säger att det ska vara en 30-dagarsgaranti för arbetstillstånd vid en korrekt ifylld ansökan. Det finns en lång rad saker. Vi behöver naturligtvis också lägre skatter på arbete. Och vi måste göra det mer fördelaktigt för utländska experter att komma till och arbeta. Vi behöver använda våra utländska beskickningar på ett annat sätt , så att de marknadsför . Vi ska inte marknadsföra för att det är höga barnbidrag här. Vi ska marknadsföra för att det är ett fantastiskt land att komma och arbeta i och där man kan utvecklas och förverkliga sina idéer. Det är en lång rad saker i en samlad strategi som vi har lagt på bordet och presenterat. Det vore önskvärt om regeringen i stället för att förneka de problem som vi ser faktiskt kunde ta till sig av detta. 83 Statsrådet (S): Jag måste ändå säga att jag tycker att interpellanten har en något hög svansföring när han påstår att vi har omfattande utvisningar av arbetskraft med hög kompetens. Jag kan förstå om från och jag från regeringens sida har lite olika syn på hur arbetsmarknadens villkor ska se ut och hur viktigt det är att vi säkerställer att vi inte utnyttjar arbetskraft som kommer från tredjeland. Men jag har mycket svårt att förstå att man försöker beskriva problem på ett sätt som faktiskt inte är korrekt. Låt mig ta tillfället i akt och säga något när det gäller denna grupp mycket högkvalificerad arbetskraft, som ofta är it-arbetskraft. Av dem som söker första gången får ett positivt besked och får lov att arbeta i . Av dem som söker – alltså en förlängning – är siffran . Då blir det lite knepigt att höra säga att de allra flesta inte får möjlighet att arbeta i på grund av att de inte får sin ansökan om uppehållstillstånd för arbete beviljad. Jag tycker ändå att man ska tala om tingen så som de är. När det gäller högkvalificerad arbetskraft, som it-utbildade, har vi nästan fördubblat antalet beviljade ansökningar . Men när det gäller andra och med rätta kritiserade branscher – bärplockarbranschen – har antalet ansökningar och antalet beviljade ansökningar halverats. Debatten kanske leder för långt. Men det skulle vara intressant att få veta vad menar med talangvisum. Talang är ett ganska vitt begrepp. Men visum är ett mycket bestämt begrepp. Viseringar som utfärdas på detta sätt grundar sig, för svensk del, på EU-lagstiftning. Jag utgår från att det som egentligen menar är uppehållstillstånd. Sedan har vi, som bekant, olika regler beroende på om man kommer hit som arbetskraft eller om man kommer hit för att starta och driva ett företag som entreprenör. Om man kommer hit som arbetskraft är det oerhört viktigt för regeringen att vi kan säkerställa att det är goda villkor som gäller och som är jämförbara med de villkor som vi har på svensk arbetsmarknad. Regeringen har åtgärdat de brister som fanns i den lagstiftning som jag har redogjort för och som den borgerliga regeringen tog fram. kommer vi till rätta med detta. Därutöver har vi ett arbete med student- och forskardirektivet. Vi satsar på ökad information. Det kommer en webbportal med information om den svenska arbetsmarknaden. Den är överskådlig och lättillgänglig, och man kan använda sig av den vid ansökningsförfarandet. Vi har certifieringssystemet, som har ökat markant och som gör det lättare för företagen att komma in och få detta tillstånd. har vi 55 arbetsgivare som har certifierats. Vi har uppdrag till om kortare handläggningstider och bättre information. Och vi satsar på utbildning för att klara kompetensutvecklingen och rekryteringsfrågorna framöver. Det är alltså mycket arbete på gång för att och svenska företag ska vara konkurrenskraftiga när det gäller att rekrytera högkvalificerad arbetskraft. 84 (M): När det gäller historien missar migrationsministern möjligtvis den lilla detaljen att Socialdemokraterna röstade för denna lagstiftning. Om jag inte missminner mig var den huvudsakliga kritik som kom från migrationsministerns parti att den inte var tillräckligt långtgående. Jag skulle därför vilja uppmana ministern att vara lite försiktig med att kritisera andra partier för detta. Ni röstade faktiskt för denna lagstiftning. Det är uppenbart att vi har helt olika verklighetsbilder här. Jag respekterar ministerns uppfattning. Men jag måste säga att jag lyssnar mer på de företag och organisationer som jobbar med detta. De beskriver ett helt annat system än det som ministern beskriver i så positiva ordalag. Jag undrar nästan om migrationsministern helt har lyckats missa de många artiklar som har varit där näringslivsföreträdare på hög nivå har gått ut och sagt: Detta fungerar inte. Vi tappar topptalanger som vill vara i och arbeta för sin egen skull och för hela skull men som blir utvisade och som inte ens söker sig till på grund av hur regelverken ser ut. Jag skulle verkligen vilja uppmana ministern att försöka ta till sig detta, för efter att ha fått det här svaret och haft den här debatten undrar jag om den kunskapen riktigt har sjunkit in hos regeringen.