prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — En förutsättning handlar ju om handel, den inre marknaden och EU. uppfattning är att ska lämna EU. Vi ska inte stå här i talarstolen och försköna detta samarbete; det har naturligtvis både fördelar och nackdelar, och jag tror att vartenda parti har idéer om hur man kan utveckla det på olika sätt. Faktum kvarstår dock att några av de viktigaste marknaderna för svenska företag ligger på den inre marknaden. Det är länder som exempelvis , och flera andra. Situationen i skapar stor osäkerhet kring vad som händer för många. Det gäller inte bara svenska bolag utan bolag runt om i . Därför undrar jag: Ur perspektiv, hur kan förutsättningarna bli bättre av att lämnar Europeiska unionen? EU är ju vår viktigaste handelspartner. 163 (SD) replik: Först vill jag rätta ledamoten : Vi vill omförhandla våra avtal med EU, alternativt ha en folkomröstning om medlemskapet. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag vill dock även påpeka det faktum att vår exportandel till de länder som är med i Europeiska unionen har sjunkit jämfört med andelen när vi klev in i unionen och , samt den andel av vår export som sker till EU-stater . Jag vill också påpeka det faktum att EU på många sätt begränsar frihandel runt om i världen. Det är sant att den inre marknaden försöker verka för frihandel, men det är också sant att man subventionerar till exempel tobaksodlingar i . Det som bekymrar mig allra mest är dock de hinder man sätter upp mot dem som inte är en del av den inre marknaden. Vi sätter tullar och tariffer, subventionerar vår marknad och ger inte utvecklingsländerna möjlighet att bygga upp sina ekonomier med hjälp av den tillväxt som frihandel hade genererat. 164 (M) replik: har ju studerat i min hemstad , där det finns en stor bilindustri. De är väldigt tydliga med att gemensamma europeiska regler, där man kan utveckla en bilmodell som man kan sälja på hela den europeiska marknaden, är en stor fördel för dem för att kostnadseffektivt få fram nya bilmodeller och kunna möta till exempel miljökrav efter hand. besked är att lämna denna union med ett oklart utfall. Jag förstår inte hur detta ur ert perspektiv skulle bli bättre för Volvos och andra viktiga arbetsgivares konkurrensförutsättningar framåt. 165 (SD) replik: Återigen vill jag påpeka för ledamot att vi inte önskar lämna Europeiska unionen; detta är något jag sa för ganska exakt en minut sedan och som jag nu upprepar. Däremot är det självklart så att vi vill ha kvar den handel som vi har . Vi vill säkerställa att vi, om det skulle vara aktuellt, fortfarande blir en del av den handel som sker. Det jag motsätter mig är den överstatlighet som råder , där vi inte ges en möjlighet att fatta beslut om för oss som nation viktiga åtgärder. Detta är en befogenhet som du, , vill ge bort i än större utsträckning till Europeiska unionen. 166 (C): utgör inte bara toppen av ; är inte ens bara en fjärdedel av . Framför allt är det en spännande, rik och dynamisk del av världen, precis mitt emellan och . har ett arktiskt klimat och är befolkat av få men fantastiska människor. I finns frejdigt folk, flitiga och stolta yrkesarbetare och pensionärer, ambitiösa studenter, skickliga entreprenörer och världsledande innovatörer. är världsberömt för rikedomen av naturresurser, som järnmalm från Kiirunavaara, finaste träråvara från de norrbottniska och lappländska skogarna, unik natur, orörd vildmark, tystnad och vårt rena vatten. Tre av fyra nationalälvar flyter här, och här finns tusentals sjöar och bäckar samt . Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Vi har dansande norrsken, och vi har midnattssol. Vi har rymdbasen och världsunika besöksmål som Treehotel i och Icehotel i . Vi har Test Range, största militära instrumenterade övnings- och provområde på land, samt hela testklustret i och kommuner och området däromkring. Men den främsta resursen av dem alla är också den största bristvaran, nämligen alla vi som bor i . Vi är för få norrbottningar. Vi är samer, tornedalingar, sverigefinnar, svenskar, män, kvinnor och queer. Vi är unga och gamla. Vi har bott här sedan urminnes tider eller flyttade hit . Alla har vi våra egenheter, precis som mänskligheten jorden över. Det är kärleken till som förenar oss. Det är i vi vill leva våra liv. Det är där vi vill bygga vår framtid och se våra barn och barnbarn växa upp. Men vem ska betala för vården, skolan och omsorgen i när allt färre ska försörja allt fler? Vad kan vi nationellt göra för att driva på utvecklingen inom det norrbottniska näringslivet och fånga potentialen i företagens tillväxtmöjligheter? Det norrbottniska näringslivet är mångfasetterat. Det spänner från traditionell renskötsel och rennäring till världsledande företag inom bland annat rymdindustri, gruv- och mineralindustri, kreativa näringar och besöksnäring, var och en med sina värdekedjor. I gillar vi att klara oss själva, att göra saker och ting själva och att tillverka läskedrycker av alla de slag. Restprodukten tallolja från sulfatmassabruken är till exempel något vi kokar talldiesel, bioolja och terpentin av på bioraffinaderiet Sunpine i . På drivs Hybrit. Det är ett samriskföretag som bildade tillsammans med sina statliga företagspartner och . Dessa är tre stora statliga företag med avgörande betydelse för historia, nutid och framtid. Hybrit försöker att ersätta kol och koks, som traditionellt har varit viktigt i den järnmalmsbaserade stålframställningen, med vätgas. Om Hybrit lyckas kommer det att bli en unik exportsuccé från . står stålframställningen för av alla koldioxidutsläpp globalt. Nationellt kan och ska vi värna och främja svensk exportindustri och våra företag. Vi kan, precis som föreslår, flytta fler av statens funktioner till mindre orter där kostnadstrycket är lägre. Vi kan regionalisera delar av de värden som skapas när vi exploaterar våra naturresurser. Vi kan satsa på infrastruktur i hela landet. Det är just för att vi ska ha en fungerande välfärd i som vi behöver ha ett växande näringsliv och fler skattebetalare, och det är därför det norrbottniska näringslivet behöver goda förutsättningar. 167 (V): vill att ska utvecklas som ett kunskapsdrivet samhälle. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster, inte genom att konkurrera om lägre löner och sämre villkor. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Med det sagt vill jag lyfta fram varför kompetensförsörjningen är så viktig för oss och varför den blir motarbetad med det stuprörstänk som högerpartierna har haft inom politiken. Småföretag är en viktig motor för näringsliv, inte bara för att sådana företag kan växa och bli stora utan också för att de kan driva nya idéer och innovationer framåt. Den absolut största delen av de företag som drivs i är små eller medelstora. Det är vår styrka. Svenskt företagande och svensk industri står stark tack vare den innovation, det tillvaratagande av kompetens och den grund i kunskap som vi har. Det är där vi konkurrerar. Därför är det förvånande att den aspekten inte diskuteras mer när man diskuterar näringsliv, för skriker svenskt näringsliv efter rätt kompetens. Sanningen är att om vi inte löser detta kommer vi att förlora mark. Vi kommer att förlora styrka – den utvecklande life science-branschen, den effektiva basindustrin och våra innovativa, drivande småföretagare. När näringslivet larmar om kompetensförsörjning larmar högskolorna om kvalitetsförsämring, och elever – de framtida kompetenserna – får inte tillräckligt med möjligheter. Den fria etableringsrätten och öppnandet av privata skolor har lett till glädjebetyg, segregation och sämre förutsättningar för många elever. Vi har läst i medier hur elever från privata skolor klarar sig sämre på högskola och universitet eftersom de privata skolorna trissar upp betygen för att upprätthålla elevunderlaget. Vi har också sett hur vinstdrivna skolor kan gå i konkurs och stänga ned verksamheten från till en annan. Hur påverkar det den framtida kompetensförsörjningen om elevers skolgång är så ostabil? I många områden har gymnasieskolor försvunnit helt; exempelvis har de näst intill försvunnit i förorterna i , och . Hur bidrar det till området, och vad har man att växa upp till? Det har funnits en väldigt fin tankestruktur i som också är väldigt modern, nämligen möjligheten för var och en av oss att lätt ändra riktning, omutbilda oss eller vidareutbilda oss. Det är så ett modernt arbetsliv ser ut ; man kanske inte stannar hela sitt yrkesliv på ett ställe. Kanske går man vidare till ett annat företag eller byter riktning helt. För att kunna möta upp detta måste gymnasieskolan ge alla möjligheter så att våra unga kan göra dessa omställningar. Därför är det oerhört problematiskt att vi har ett stort behov av att unga läser till kvalificerade yrkesarbeten men att så få vågar göra det i och med att programmen inte ger högskolebehörighet. Om vi menar allvar med att vi vill ha ett starkt näringsliv, varför stryper vi då det viktigaste vi har för näringslivets utveckling och framgång? anser att staten ska vara huvudman för utbildningen och få bort vinstjakten, vilket skulle säkerhetsställa kvalitet, resurser och geografisk spridning. Genom att låta yrkesprogrammen ge högskolebehörighet öppnar vi möjligheter för ungdomarna i stället för att stänga dem. Det är så vi bygger ett starkt näringsliv. 168 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag har några frågor till ledamoten. Precis som vid mitt replikskifte med Socialdemokraterna skulle jag vilja höra om de 33 miljarder av skattehöjningar som genomfördes under den förra mandatperioden. På vilket sätt stärkte det konkurrenskraften i det svenska näringslivet? En annan relevant fråga till är naturligtvis: På vilket sätt stärker man konkurrenskraften med de 67 miljarder som ni vill höja skatten med under den här mandatperioden? Jag har en tredje fråga. vill ju att staten ska vara huvudman för alla företag i . Ni vill socialisera hela näringslivet. Det vore intressant att få veta hur det ska gå till. Ni har sagt att ni i det korta perspektivet vill ha statliga byggföretag. Jag skulle vilja veta på vilket sätt det gynnar företagsamheten i att staten bildar och driver byggbolag? På vilket sätt gynnar det byggbranschen? Det vore intressant att få några utvecklade tankar om detta. 169 (V) replik: hade en fråga angående statliga byggbolag. Om vi ska vara ärliga har den bostadspolitik som har bedrivits inte varit tillräckligt effektiv eller bra. Den har till exempel gjort att där jag jobbar, , tvingas ungdomar köpa en lägenhet för att över huvud taget kunna ta ett jobb när de kommer till oss från andra städer och har pluggat på annat håll. Ska vi vara ärliga är detta ett stort problem för näringslivet. Ett statligt byggbolag har kommit fram som en idé för att vi ska kunna öka byggtakten i landet. Därmed skulle vi kunna bygga de lägenheter vi behöver för att ha ett fungerande näringsliv. utgör ju bostadspolitiken ett problem för näringslivet. 170 (M) replik: Det finns alltså idéer från om att staten driver företag bättre än företagen själva. Detta tror jag inte alls på. Jag tror att entreprenörer i fri konkurrens med varandra är vad som skapar exempelvis en effektiv konkurrens och håller nere priserna. Jag tror inte alls på den kommunistiska idén att staten ska vara huvudman för alla arbetsplatser i , vilket skulle bli konsekvensen av politik. 171 (V) replik: Jag önskar att man kunde hålla sig till fakta när man står här i talarstol. ger en snedvriden bild av oss. Låt oss gå tillbaka till kompetensförsörjningen. Man måste ändå kunna se rimligheten i de problem som jag lyfte fram i mitt anförande angående att ungdomar till exempel kan förlora sin utbildning från till en annan på grund av att skolan går i konkurs. 172 (M) replik: Jag begärde ordet för att tog upp innovativa drivande företag. Vi vet alla att de finns även inom det som heter offentlig sektor. Sex av tio kvinnor jobbar där. Där finns många idéer och goda verksamheter som har vuxit fram genom kvinnor som driver företag. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Jag vill koppla detta till det som sas om friskolor, som inte önskar se. De uppfyller inte de krav som de ska tillgodose, enligt sätt att se det hela. Betygsinflation finns överallt, och det är något man måste jobba med. Dessutom kommer det alarmerande information från skolor, bland annat i som inte har friskolor, om hur det går till där med oro och stök. 173 (V) replik: Vi vet att det finns en enorm ekonomisk ojämlikhet i samhället. Åtminstone jag skulle vilja se en skola som bidrar till att balansera detta i samhället. En sådan modell för samhället ser jag inte i de vinstdrivande skolor som ni har öppnat dörrarna för. Jag kommer själv från en förort. Där ser jag själv hur de barn som är trygga och starka i sin uppväxt åker ifrån förorten för att plugga. De som blir kvar är de elever som kanske behöver mer stöd. Det vore tacknämligt om staten kunde ha ett mer övergripande sätt att hantera utbildningen för alla barn och ungdomar i . 174 (M) replik: Vi kommer från olika ställen i . Själv bor jag i en bruksort. Där har vi haft en friskola som har fungerat väldigt bra och har haft väldigt goda resultat. Den lade socialdemokraterna ned, och får folk undervisning i baracker då man inte hade råd att fullfölja det man påbörjade. Låt oss lämna det därhän. Diskussionen handlar om den utredning som har sagt att man får vinster över, vilket inte stämmer. Vad regeringen gör är att systematiskt ta ett steg för att stänga dessa skolor. Jag vill veta hur det gynnar elever. 175 (V) replik: Jag skulle i stället vilja få svar på de frågor jag ställde om kompetensförsörjning. förekommer det att skolor har lagts ned från till en annan. Tusentals elever har stått utan utbildning. Kommunerna får då ta ansvaret efter att dessa skolor lagts ned. Vad innebär det för dessa ungdomar när de ska ut i arbetslivet då de har haft en chockartad skolgång? Jag ifrågasätter starkt att den här modellen är till hjälp för näringslivet. 176 (KD): Det är en spännande tid vi lever i. Vi ser just nu digitaliseringens intåg ta fart med ett slutmål som ingen vet var det hamnar. Vårt samhälle förändras tillsammans med den. kan du bosätta dig i nästan hela världen och ändå arbeta för en uppdrags- eller arbetsgivare utan att fysiskt behöva vara på plats. Jag jämför detta med industrialiseringens intåg som tog fart . Människor flyttade då till industrierna för att kunna ta anställning. Familjer byggde upp sina liv utifrån en större arbetsplats som man fick förmånen att arbeta på. Det var utifrån var företagen fanns placerade som våra samhällen utvecklades. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik mäts vår vardag i allt större utsträckning i lycka. Det handlar om lyckan att på bästa sätt kunna leva ett liv utifrån ens egna förutsättningar och för att uppleva det goda livet. Detta ställer stora krav på samhällsplaneringen. Hur ser vi till att bygga ett samhälle där bostäder tillsammans med näringsliv, fritid och rekreation – allt det där som gör att vi kan leva det goda livet – finns inom räckhåll? ser vi att våra samhällen antingen avbefolkas eller blir än mer befolkade. Digitaliseringens möjligheter gör till exempel att fler företag kan vara med på den internationella marknaden, nästan oavsett vilken bransch de tillhör. Man kan vara egenföretagare eller arbeta i ett globalt bolag och ändå ha möjlighet till samma förutsättningar för tillväxt om förutsättningarna finns. Är detta möjligt i dagens ? Jag är helt övertygad om att vi behöver se på näringslivsfrågor och företagande ur ett helt nytt perspektiv, där vi jobbar för att svenska bolag och företag ska få goda förutsättningar att skapa tillväxt. Ytterst handlar det om människor som satsar tid, energi och kraft på att skapa starka och sunda företag för att vidareutvecklas. Det är framgångsrika företag som står för samhällsutveckling och jobbskapande och som genererar skatteintäkter som i sin tur genererar vår välfärd. Vi kristdemokrater kan inte nog uttrycka att man behöver regelförenkla i takt med att digitaliseringen sträcker sig allt längre. Regeringen har delvis gått i motsatt riktning. Exempelvis införde regeringen personalliggare i ytterligare branscher och företag. Detta är varken något i digitaliseringens tecken eller en regelförenkling för småföretag utan en styrning mot ett föråldrat sätt där effekten alls inte blir att man underlättar för småföretag. För att underlätta behövs lösningar på hur vi ska arbeta för att gemensamma regler ska passa in i den digitala värld vi lever i. Vi kristdemokrater jobbar hårt för att fler företag ska kunna få möjligheter att leva och utvecklas. Vi behöver skapa förutsättningar för förenkling, inte skapa ytterligare regelkrångel på ett dessutom förlegat sätt. Vi kristdemokrater vill vara med och skapa förutsättningar för tillväxt i våra företag i den digitaliseringsera som vi lever i. har vi ingen välfärd. Det är inte staten som anställer, utan det är företagen. 177 (L): Det här är mitt första anförande i . Det känns spännande. Jag är liberal. Jag tycker inte att livet ska vara ett lotteri. Du ska ha möjlighet och frihet att göra det du själv vill. Tillsammans ska vi se till att göra det möjligt. Synen på företagare och företagande måste därför stärkas. Samhället måste vara med och stötta. Företagarfrågor har länge legat på hyllan och dammat. I måste det vara lika självklart att vara anställd som att vara självanställd. Det borde givetvis börja redan i skolan, och det gör det, tack vare Ung Företagsamhet. Men det måste börja . Frågar du vilken fem- eller sexåring som helst tror jag inte att företagare ligger ”top of mind”. Normer är till för att brytas, och denna norm måste vi se till att krossa snart. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Om hela ska leva måste det finnas jobb. Som liberal och tidigare företagare vet jag att bättre företagsvillkor skapar fler jobb. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar exempelvis vår gemensamma välfärd. Förutom ökade skatteintäkter betyder växande företag nya livschanser för individer och minskat utanförskap. Vi behöver först och främst se till att minska företagens regelbörda. I en undersökning svarade av företagen att de upplevde regelkrångel som en av de viktigaste frågorna att hantera. svarade att regelbördan blivit tyngre jämfört med . Dessutom har tappat i den internationella rankningen . Det är dags att vi gör slag i saken och startar ett aggressivt förenklingsarbete, men inte – det arbetet måste starta . Välfärdssystemet kan inte baseras på att man delar in medborgarna i ett A- och ett B-lag, där löntagaren erbjuds bättre skydd än den som väljer att skapa ett välfärdsskapande företag. Dagens arbetsmarknad kräver tydliga och generella regler som värnar samtliga medborgare. Systemen för exempelvis sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring och föräldrapenning måste likställas mellan företagare och anställda. Svensk arbetsmarknad gynnar personer som varit anställda . Dagens strikta arbetsrätt gör det riskfyllt att anställa och svårt att behålla nyckelpersoner i dåliga tider för små och medelstora företag. Vi vill därför ändra turordningsreglerna så att det är kompetens som ska avgöra vem som behöver lämna arbetsplatsen, inte hur länge den anställde varit där. Parallellt behövs också ett ökat arbetsrättsligt stöd för att förstärka omställningen för uppsagda personer. Därför vill Liberalerna införa en obligatorisk a-kassa och en avgift utbetald från arbetsgivaren till arbetstagaren när denne sägs upp på grund av arbetsbrist. För oss liberaler är företagande både ett uttryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Genom att minska företagens regelbörda, se till att systemen för exempelvis sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring och föräldrapenning likställs mellan företagare och anställda samt modernisera arbetsrätten skapar vi trygghet för företagare och anställda, ett starkare företagsklimat och framför allt fler jobb. 178 (S): Oavsett var vi bor och var våra företag är etablerade har vi rätt till jämlika och jämställda villkor. När den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde saknades en sammanhållen regionalpolitik för landsbygden, en politik som satte hela landet under lupp och gav samma förutsättningar. Den tidigare regeringen tillsatte en parlamentarisk landsbygdskommitté med alla partier. Kommittén gjorde ett väldigt gott arbete och lade fram ett flertal förslag. Detta utmynnade i landsbygdspropositionen, som beslutades här i kammaren . Det innebär att landsbygdspolitiken ligger fast för såväl nuvarande regering som kommande regeringar. Det tycker vi är väldigt viktigt att stå upp för. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Beslutet om landsbygdspropositionen var i sig ett paradigmskifte för . Detta är viktigt att hålla i. I propositionen presenterades satsningar för 1 ½ miljard och ytterligare 400 miljoner för att uppnå politikens mål. Det är fråga om insatser på områden som näringsliv, företagande, digital kommunikation, transportinfrastruktur, innovation, kompetens, samhällsplanering, bostadsbyggande, kommersiell service, välfärdstjänster och statens närvaro i hela landet. Under den borgerliga regeringens centraliserades 10 000 jobb och myndighetsbefattningar till storstaden . Hur gynnade det hela landet? Regeringen har under ledning startat ett stort arbete med omlokalisering och lokalisering för att staten ska vara närvarande i hela landet. Det har handlat om drygt 2 000 jobb. kom det besked om att man fortsätter att göra det här jobbet. Bland annat kommer att lokaliseras till , vilket ger ett antal jobb. Det sänder också en väldigt viktig signal om att staten har skyldigheter i hela landet. Jag och hade också möjlighet att öppna ett servicekontor i . Det är en del av landet som staten i stort sett har försvunnit från. Företagarna får inte möjlighet till samma service, och medborgarna känner sig inte sedda. Där har det nu öppnats ett samhällsservicekontor där myndigheterna samverkar på plats. Det är ofantligt viktigt. Jag vill nämna fyra vallöften som Socialdemokraterna gav. Vi behöver göra det möjligt att bo och leva i hela landet. Därför behöver vi se över strandskyddsreglerna, så att det går att bo och bygga i hela landet. Vi behöver också ge ekonomiska förutsättningar att bo i hela landet. Då måste man säkerställa att staten går in med statliga lånegarantier där de kommersiella bankerna inte tycker att det är intressant. Vi tycker inte att det är rimligt att man kan göra reseavdrag för att sitta i bilköer i storstäderna. Vi måste göra om reseavdraget så att det gynnar avstånd och landsbygden. De som faktiskt behöver bilen på riktigt ska kunna göra avdrag för det de behöver för att komma till jobbet. Det vi också behöver göra för att säkerställa kompetensförsörjningen, som är den stora utmaningen för företagen i hela landet, är att göra det möjligt att avskriva studielånen på mindre orter. Det tror vi skulle öka möjligheterna att studera i hela landet. 179 (M) replik: 33 000 miljoner höjde Socialdemokraterna och skatten med under förra mandatperioden – bara på näringslivet. Sedan kan vi lägga till ytterligare 33 000 miljoner på oss som privatpersoner. Skatten på drivmedel höjde man med ungefär 6 miljarder. Det är naturligtvis en ren straffbeskattning av oss som bor norr om . Dieselpriset i har passerat per liter. På toppen av det har man försvårat för flyget med flygskatt. Jag skulle vilja fråga , som är från : Hur känns det nu i hjärtat när flygtrafiken från försämras? meddelade ett flygbolag att man slutar flyga från på grund av den av Socialdemokraterna införda flygskatten. Mobiliteten försämras kraftigt för dem som vill resa till och från . 180 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik