prot · H509127 · 2018-06-07 00:00:00 — är ett exempel där kommunen är med och samverkar, men att bara ett fåtal av våra 290 kommuner samarbetar i sådan verksamhet visar att det finns mycket kvar att göra. fortsätter människor att lockas in i det som alltför ofta slutar i en ekonomisk och social tragedi. Riktigt positivt är att vi från har gett socialnämnderna ansvaret för att förebygga och motverka spelmissbruk. Det är en utökning av det ansvar nämnderna har för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Socialnämnderna ska också få ansvar för att aktivt arbeta för att förebygga och motverka spelmissbruk bland barn och unga. ska kommun och landsting samarbeta om personer som missbrukar bland annat alkohol och narkotika, och det samarbetet ska utökas till att handla även om personer som är spelmissbrukare. En omreglerad spelmarknad är ett stort och viktigt steg i rätt riktning, och förutsatt att vi i närtid lyckas lösa frågan om hästsportens finansiering och uppdelningen av innebär detta att propositionen lägger en stabil grund för en modern och väl avvägd spelpolitik. 9 Statsrådet (S): Svenska staten återtar kontrollen. Det är precis vad som kommer att hända med anledning av det beslut som kommer att fattas i denna kammare. Svenska staten kommer att fullgöra en av de mest grundläggande förpliktelser den har gentemot de svenska medborgarna – att säkerställa att svensk lag följs i och att de aktörer som bedriver näringsverksamhet gentemot den svenska marknaden följer regelverket och betalar skatt i . Det kommer att vara effekten av det beslut som fattas . Effekten av beslutet är också att vi säkerställer att vi gör det vi kan för att skydda svenska konsumenter på en av de mest riskfyllda marknader som finns, nämligen spelmarknaden. Att detta händer , efter denna debatt, borde vara en omöjlighet. Vi hade exakt till vårt förfogande för att ta fram underlaget för propositionen, sköta alla förhandlingar och hantera de EU-rättsliga aspekterna. Detta är kanske ett av de mer komplexa rättsområden som finns. Det är ett rättsområde och ett politikområde som påverkar hästnäringen, det civila samhället, mediebranschen och många andra aktörer i vårt samhälle – med rätt så många och motstridiga intressen. Trots att vi bara hade till vårt förfogande och många hinder på vägen står vi här och kommer att ha ett beslut . Från och med årsskiftet kommer vi att ha en reformerad spelmarknad. Vad beror detta på? Jo, det beror på att när samlas och när vi lever upp till myten om landet där dialog och kompromisskultur dominerar – då levererar vi också. Då löser vi våra samhällsproblem. Detta är det mest fantastiska med vårt land, och jag tänkte på det i går på nationaldagsfirandet när jag i mitt tal skulle lyfta fram det specifikt svenska. Det slog mig att det som är unikt med är tron på kompromisserna – tron på att det är bra när människor går in i ett rum och kommer ut därifrån lagom missnöjda och tron på att det finns någonting vackert med det, eftersom man löser samhällsproblem. Man möts i dialogen. Det är precis det som har hänt under den här mandatperioden och under processen med spelreformen: Vi började ett arbete tillsammans, och vi avslutade arbetet lagom missnöjda allihop. Det leder till att vi får en reglerad spelmarknad där den svenska staten återtar kontrollen. Jag tänker inte gå igenom detaljerna i lagstiftningen, men däremot tänker jag tacka många. Jag vill tacka kulturutskottet för fantastiska insatser, och jag vill specifikt tacka kulturutskottets ordförande och tidigare ordförande , som har stått för en mycket nära dialog ned och regeringen. Det har varit konstruktiva samtal som har möjliggjort de lösningar som finns i beslut. Dessa konstruktiva samtal har lett till att vi har kunnat hitta kompromisser som är nödvändiga för att man ska kunna omreglera en marknad. Jag vill tacka övriga riksdagsledamöter som inte sitter i kulturutskottet men som har varit engagerade på olika sätt. Det gäller från och flera andra riksdagsledamöter som har varit inblandade och som har lyft fram inte minst hästnäringens frågeställningar. Vi vet att det i denna kammare finns många som är engagerade i de frågor som rör det civila samhället och hästnäringen. Det känns väldigt bra att vi har kunnat ha en så pass konstruktiv dialog. Reformen hade inte varit möjlig utan . Om vi går tillbaka till dialog- och kompromisskulturen: Det är ju precis så vi har valt att lösa samhällsproblemen i vårt land – genom utredningar som bereder ärenden, finner förslag på kompromisser och skapar en plattform för dialog mellan olika aktörer. gjorde det omöjliga. Han skrev själv på Twitter att det var ett omöjligt uppdrag innan han visste att det var han som skulle hantera utredningen. Han fick det omöjliga uppdraget, och han levererade en utredning som verkligen innehöll svar på alla de frågeställningar som är relevanta i den här reformen. Parterna, de olika aktörer som berörs av spellagstiftningen, ska ha ett stort tack. nämnde en annan fråga som kommer att beslutas i denna kammare , nämligen vinstfrågan. Jag har fått äran att följa och vara inblandad i dessa två processer parallellt. Den stora skillnaden vad gäller de parter och aktörer som är relevanta inom respektive politikområde är att parterna i spelbranschen faktiskt bestämde sig för att kompromissa och bli lagom missnöjda. De bestämde sig för att det var värt att göra kompromisser som innebar att de skulle få hårdare regler och att de skulle betala högre skatt. Det var det värt för att få igenom en reform som skapar legitimitet för och rättslig förankring av branschen. Därför har vi också kunnat driva igenom denna reform. Alla de aktörer som är verksamma inom spelbranschen – de utlandsbaserade bolagen, de Sverigebaserade bolagen, de intresseorganisationer som finns samt de aktörer som jobbar med frågor som rör spelmissbruk – ska ha ett mycket stort tack för kompromissviljan, för engagemanget och för förmågan att föra en konstruktiv dialog även om svåra frågor. Jag vill avslutningsvis framföra ett stort tack till min egen statssekreterare, . är det jag som står här, och så är det ju i politiken: Det är vi statsråd som får ta åt oss äran för en process som ofta möjliggörs av tjänstemän i som sliter hårt. I detta fall är det ett antal opolitiska tjänstemän på och andra departement som har slitit hårt för att möjliggöra denna reform. De har gjort omöjliga insatser möjliga. Jag vill framföra ett jättestort tack till dessa tjänstemän samt alltså till statssekreterare , som har lagt många timmar, nätter och tidiga morgnar på den process som har levererat och möjliggjort denna reform. Mina vänner och herr talman! Det känns väldigt roligt att få uppleva denna dag. Jag minns första gången som jag hörde talas om spelfrågan; det var . Då fanns det en väldigt stark vilja att driva igenom en reform, men av olika politiska skäl var detta inte möjligt. står vi dock här i kammare, och snart ska ni fatta beslutet. Jag vill uttrycka ett stort tack för alla insatser. 10 (SD) replik: Vad är det, statsrådet, som gör att ni vill ha kvar undantaget vad gäller att kunna bedriva spel- och lotteriverksamhet på kredit? 11 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan och för möjligheten att tydliggöra detta. Vi har tagit flera viktiga steg vad gäller skärpning av lagstiftningen som rör krediter och spel. Jag är väldigt stolt över att både regeringen och har kunnat hantera dessa frågor på ett ansvarstagande sätt, och vi ser nu att vi får på plats en lagstiftning som innebär kraftigt skärpta regler vad gäller kredit. Vi har ett antal organisationer i vårt land som bedriver lotterier där man säljer lotter med faktura. Det är rimligt att det finns en möjlighet att göra detta, men det ska då röra sig om mycket begränsade summor och ett mycket starkt konsumentskydd. Detta är en av de frågor som dessutom måste följas upp. Självklart ska vi inte tolerera att människor utnyttjas och att krediter och spel sammanblandas på ett sätt som innebär att konsumenter far illa. Jag är väldigt stolt över att vi nu inför skärpta regler, och jag är tacksam för att har följt denna fråga mycket noggrant. 12 (SD) replik: Statsrådet nämner skärpt lagstiftning, men som statsrådet säger finns just detta undantag gällande att bedriva spel- och lotteriverksamhet på kredit fortfarande kvar. Enligt min mening borde det gå att använda sig av ett system som är konstruerat så att spelbolag och andra bolag inte skulle behöva sälja på fakturor. Vad anser statsrådet om det? 13 Statsrådet (S) replik: Utredaren, regeringen och riksdagsmajoriteten har funnit att detta är ett välbalanserat förslag. Vi har faktiskt också skärpt konstruktionen i lagstiftningen i jämförelse med utredarens förslag. Det är bra att vi har tagit dessa steg. Vi menar att detta skapar bra förutsättningar för ett starkt konsumentskydd som vi möjliggör för ideella organisationer att sälja lotter i den ordning som normalt har gällt för lotteriförsäljning i vårt land. Att vi införde ett tak och ett mycket starkare konsumentskydd är tillräckligt, enligt vår mening. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 6 Skriftväxling till skatteavtalet mellan och betänkande 2017/18:SkU23 Skriftväxling till skatteavtalet mellan och (prop. 2017/18:236) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 17.) § 7 Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare Ett ökat skadestånds-ansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare betänkande 2017/18:CU15 Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare (prop. 2017/18:244) 14 (V): Herr talman, ledamöter och lyssnare! välkomnar i stora delar propositionens förslag om ett ökat skadeståndsansvar för reaktorinnehavare men delar den kritik som kommit från den svenska miljörörelsen, till exempel och , om att nivåerna är alldeles för låga. Det är att ansvaret utökas, men de som föreslås är långt ifrån tillräckligt. anser att principen måste vara att kärnkraften ska bära sina skadeståndskostnader vid kärnkraftsolyckor. Principen om att den som orsakar en miljöpåverkan också står för dess kostnader nämns ju i EU:s och regeringens olika dokument. Men tyvärr utgår inte förslaget från denna princip, och det finns en risk för att kostnaderna för eventuella kärnkraftsolyckor kommer att få betalas av skattebetalarna om inte skadeståndsansvaret förtydligas avsevärt. I har vi sett storleken på de kostnader som vi talar om. Kostnaderna för att röja upp efter olyckan i , förhindra fortsatt läckage av radioaktivitet från reaktorerna och kompensera de drabbade uppgår redan nu till enorma summor. uppskattade att de direkta kostnaderna motsvarar , det vill säga ca . Den största delen utgörs av kompensation till offren och kostnader för sanering. Ingen vet vad det slutgiltigt kommer att kosta, men det kommer att bli betydligt dyrare och riskerar att underminera den japanska statens finanser. Ett ökat skadestånds-ansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare är för en avveckling av den svenska kärnkraften, vilket vi argumenterade för i riksdagsmotionen En hållbar och långsiktig energipolitik. Men så länge som vi har kärnkraft i måste landets invånare känna en trygghet i att staten ställer höga krav på reaktorinnehavarna. Det är angeläget att lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor, med sitt obegränsade skadeståndsansvar, kan träda i kraft . Regeringen bör därför aktivt verka för att detta sker. I avvaktan på att den nya lagen träder i kraft bör regeringen beräkna kostnaderna för en eventuell olycka vid respektive reaktor i . Regeringen bör även återkomma med förslag på ersättningsnivåer som täcker de faktiska kostnaderna vid en eventuell olycka vid en reaktor. Jag yrkar bifall till reservation. 15 (S): Vi behandlar nu betänkande CU15 Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare. Bakgrunden till den här propositionen är att , , , och i energiöverenskommelsen 2016 beslutade att detta var en av de punkter som skulle ingå i överenskommelsen. Utgångspunkten var att man skulle utöka skadeståndsansvaret till 12 miljarder i linje med riksdagsbeslutet . Den stora skillnaden mellan denna och tidigare lag är att denna ger ett reellt större skadeståndsansvar. var skadeståndsansvaret 3 miljarder, vilket var väldigt teoretiskt. Många gjorde bedömningen att det inte på något sätt skulle täcka kostnaderna. höjs beloppet till 12 miljarder, vilket innebär att reaktorinnehavarna måste ta ett mycket större ansvar. Man kan resonera om och konstatera att det säkerligen inte är tillräckligt. Men det är en ganska rejäl höjning, och enligt är det detta belopp som medges. Vad är då ingången till detta? Jo, att det försäkringsbelopp som en reaktorinnehavare krävs att ha vid en atomreaktorolycka höjs från 3 miljoner så kallade särskilda dragningsrätter till 1 000 miljoner särskilda dragningsrätter, vilket motsvarar . Dessa bolag måste då ha en finansiering, och finansieringen ska ske antingen genom en ansvarsförsäkring eller genom någon annan typ av ekonomisk säkerhet, som vid varje givet tillfälle gör att man har möjlighet att stå för kostnaderna. Grunden för förslaget är att vi vill att kärnkraften och de företag som bedriver kärnkraftsverksamhet ska stå för de kostnader som uppstår. Detta ser regeringen som ett första steg. lyfter i sin motion fram att beloppet är för lågt. Jag tycker att den ambitionshöjning som sker från 3 miljarder till 12 miljarder gör att det blir ett reellt mycket större skadeståndsansvar mot hur det har varit. Man kan alltid resonera om huruvida beloppet ska höjas. Min ingång är att när eller om träder i kraft kan man ta nya diskussioner kring ansvarsbeloppet. Ett ökat skadestånds-ansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare Den andra frågeställning som lyfter fram i sin motion handlar om hur man ska beräkna de faktiska kostnaderna. Jag tror att det skulle vara väldigt svårt, för att inte säga omöjligt, att beräkna de faktiska kostnaderna och tycker att det är viktigare att på olika sätt få kärnkraften att ta ett större ansvar. Det här ser vi från regeringssidan som ett första steg till detta. 16 (MP): behandlar vi alltså betänkandet Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare. Det handlar om vem som ska betala om det sker en kärnkraftsolycka. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ingen från vare sig , har anmält sig till den här debatten. Världen har upplevt ett antal kärnkraftsolyckor. De två största är Tjernobyl 1986 och 2011. I båda fallen har kostnaderna blivit väldigt höga, och det är staten som har fått betala för evakuering, sjukvårdskostnader och sanering. Regeringen har lagt fram en proposition med ett förslag om att höja försäkringskravet för den som äger en kärnkraftsanläggning . Förslaget antas få stöd i omröstningen . Förslaget om att höja skadeståndsansvaret är en del av den energiöverenskommelse som har slutits mellan fem partier. Det övergripande målet är förnybar elproduktion . För är det viktigt att kärnkraften betalar sina samhällsekonomiska kostnader. I med namnet Potentiellt miljöskadliga subventioner fastslås att det begränsade skadeståndsansvaret för kärnkraftsbolagen är en subvention. Och har ju beslutat att kärnkraften inte ska ges några subventioner vare sig direkt eller indirekt. skriver i rapporten: Det begränsade försäkringsansvar som är kopplat till skadeståndsplikt vid reaktorolyckor med kärnkraft gör att kostnaderna för att producera el i kärnkraftverk blir lägre än de annars skulle ha varit. Avsaknaden av fullt skadeståndsansvar innebär alltså att kärnkraftsbolagen ges en konkurrensfördel jämfört med förnybar energi. Det finns inget kärnkraftsbolag i världen som tvingas stå för den fulla kostnaden med försäkring av sin verksamhet, eftersom det skulle innebära att kärnkraften vore olönsam och omöjlig att bygga. I världen finns det två sorters verksamheter som inget försäkringsbolag finansierar fullt ut, och det är kärnkraft och rymdresor. Det talar sitt tydliga språk om varför ingen vill försäkra den här verksamheten. Den höjning som görs per reaktor innebär en stor höjning procentuellt, en fyrdubbling av kostnaden. Regeringen konstaterar i propositionen att ändringarna innebär att kärnkraftsägarna i större utsträckning än får ta ansvar för kärnkraftens risker. Det är bra och något som har arbetat för . Ett ökat skadestånds-ansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare Det är också viktigt att jämföra med kostnaderna för de olyckor som har inträffat. Kostnaden för kärnkraftsolyckan i har enligt de senaste officiella uppgifterna från den japanska regeringen uppskattats till . Det är dubbelt så mycket som har angetts. Det mesta av kostnaden hamnar hos de japanska skattebetalarna, och den slutliga kostnaden är fortfarande oklar. efter härdsmältan kontamineras havsvatten när det används för kylning. Radioaktivitet läcker ut i havsvattnet, och fiske runt kärnkraftverket är därför förbjudet. Hur man ska räkna på dessa omfattande kostnader är också oklart, men det är tydligt att kostnaderna hamnar på samhället och på medborgarna. Om en olycka motsvarande den i skulle inträffa i skulle den ekonomiska kostnaden landa på ca per svensk. Utan kärnkraft och med ett helt förnybart elsystem slipper svenska folket agera försäkringsbolag för kärnkraften. Att kärnkraften med detta förslag kommer att stå för mer av kostnaden tycker är positivt. Därför yrkar vi bifall till regeringens proposition om ett ökat skadeståndsansvar. 17 (M): Energiöverenskommelsen innehåller väldigt mycket, och det här är en del av den. Jag välkomnar att vi i riksdag kan fatta beslut om ett ökat skadeståndsansvar för reaktorinnehavare. Det är väldigt viktigt att vi, som vi beslutade , nu visar tydligt att vi står bakom . Tyvärr har inte samtliga länder skrivit under den, och vi vet inte riktigt om och när det i så fall kommer att hända. Men är tydligt i sitt ställningstagande. En reaktorinnehavare ska ha ett utökat och stort ansvar ifall något skulle hända. Jag välkomnar att vi även har med oss i det här beslutet, så att vi i bred majoritet i riksdag är tydliga med vart vi vill gå och vad vi tycker i denna väldigt viktiga fråga. Från sida yrkar vi bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 8 Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan betänkande 2017/18:CU27 Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan (prop. 2017/18:210) 18 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi debatterar nu reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan. Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan Regeringens proposition innebär att ett system införs där kommunen förhindras att täcka sina kostnader för bygglovshantering i händelse av att vissa tidsfrister överskrids. Det är en absolut lag på så sätt att förseningen inte behöver vara orsakad av kommunen utan kan vara orsakad av den sökande själv eller av utomstående. Det blir förbjudet att ta ut bygglovsavgiften från den sökande, som kan vara den som själv har orsakat förseningen. I dessa ärenden kan det i vissa fall vara svårt att avgöra exakt hur det tar att hantera frågan. Ärenden kan skilja sig i omfattning och tidsåtgång. Av förvaltningslagen följer att varje ärende där någon enskild är part ska handläggas så enkelt och snabbt som möjligt. Det är JO och JK som utövar tillsyn över myndigheter, och förluster som orsakas av dröjsmål kan ersättas genom skadestånd. Det är något helt annat än att införa en generell bestraffningsåtgärd så som regeringen gör här. I finns redan tidsfrister för lov och förhandsbesked. Eventuella omorganisationer och ändrade processer är därmed redan genomförda på plankontoren utifrån dessa riktmärken. Viss flexibilitet kan dock vara viktig för att kunna göra rätt prioriteringar och noggranna bedömningar. Faktum är att en stor majoritet kommuner klarar tidsfristen i av fallen. Det framstår därför som helt opåkallat att påföra en sådan här bot på kommunerna. Det medför ett inkomstbortfall som, tvärtemot regeringens syfte med propositionen, kommer att ge en försämrad statistik. Regeringens förslag kommer att göra kommuner som har svårt att rekrytera ännu fattigare. Även om det kan tyckas enkelt är det inte ovanligt att det i ärenden om lov uppstår missförstånd, att detaljer glöms bort och att handlingar behöver kompletteras. Det är inte solklart när ärendet ska betraktas som komplett. Eftersom propositionen föreslår att tidpunkten för komplettering ska få stora ekonomiska följder kommer vi att få se utdragna tvister om dessa saker. Det kommer att bli en komplicerad rättstillämpning med olika överväganden, till exempel om när undantagsregeln ska tillämpas i de enskilda ärendena. Det skyndar knappast på byggprocessen. Eftersom det handlar om byggande rör det sig också i vissa fall om mycket stora investeringar och värden. Bygglovsavgifterna innebär stora värden för kommunerna och behövs i arbetet för att hantera all bostadsproduktion och för att på ett seriöst sätt göra de intresseavvägningar som krävs så att samhälle och bebyggelse ska hänga ihop i våra städer och framåt. Det är dessutom byggaktören som i slutändan får tillgodogöra sig värdeökningen av marken. Ekonomiska sanktioner vid lovhantering kommer att öka belastningen på kommunerna eftersom möjligheten att prioritera och fördela arbetet begränsas. Det kommer att öka kostnaderna, och kommunerna kommer att bortprioritera sådant som är viktigare men där det saknas ekonomiska sanktioner. Detta leder till en växande byråkrati där utbildade professionella personer inte får förutsättningar att göra sitt jobb utan sitter fast i en djungel av detaljregleringar. Jag beklagar att jag och regeringen inte är överens om att den typen av new public management-tänkande bara skapar problem och ineffektivitet. Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan Avgiften för lov motsvarar kommunernas genomsnittliga kostnad för den typ av besked, handläggning eller beslut som avgiften avser. Den betalas av den sökande eller den som gjort anmälan. Propositionen förhindrar alltså kommunerna från att ta in dessa avgifter i vissa ärenden. Det innebär att kommunerna tvingas finansiera bygglovshanteringen på andra sätt, vilket leder till att medel som annars kunde ha använts antingen till bygglovshantering eller till skola och omsorg i stället går till enskilda byggaktörer. Kommunerna tvingas då att göra nedskärningar på ett eller annat sätt. Antingen höjer de avgifterna för byggloven för alla eller så sparkar de personal i skola och äldreomsorg. Vi talar ofta om långa processer i bostadsbyggandet, och det är ett reellt problem. Det är också av vikt att förstå vad det är som tar tid och vad det är som måste få ta tid. Det tar för byggherren att söka bygglov än vad hela detaljplaneprocessen tar för kommunerna – det tar efter att detaljplanen vunnit laga kraft. För majoriteten av kommunerna tar det att behandla bygglovet. Kommunerna har då byggloven blivit fler och bostadsbyggandet ökat snabbt kompetensutvecklat och effektiviserat sina processer. Det framstår då som ovanligt missriktat att straffa kommunernas bygglovsenheter och de fattiga kommunernas invånare i stället för att öka resurserna dit och ställa hårdare krav på byggaktören att snabba på byggandet. Detta är ett mycket ovanligt inslag i svensk rätt. Det framstår som mycket märkligt att detta inte gäller även för sökande till exempelvis eller utan ensidigt gynnar svenska fastighetsägare. Regeringen har inte heller genomfört någon proportionalitetsbedömning, vilket är nödvändigt när förslag inskränker det kommunala självstyret. Utredaren som har tittat på detta menar att det inte är nödvändigt att koppla några sanktioner till dessa tidsfrister eftersom det övergripande målet om ökad effektivitet kan uppnås genom nuvarande tidsfrister. Jag vet inte varför regeringen har gjort en annan bedömning. Det finns inte redovisat någonstans.