prot · H50996 · 2018-04-12 00:00:00 — Dessa medel tillförs kommuner, landsting, länsstyrelser, övriga bevakningsansvariga myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer. När vi sedan blickar framåt på det arbete som bedrivs inom Försvarsberedningen ser vi att det finns en tydlig samsyn om att det arbete som påbörjats successivt behöver växlas upp . Så visst händer det saker på området Civilt försvar och krisberedskap. Med tanke på de i sammanhangen korta tidsperspektiven kan man rent av säga att det händer mycket. Med det civila försvaret närmar vi oss också den enskilde individen och dennes roll och ansvar i händelse av en kris eller höjd beredskap. Även om man inte har en uttalad uppgift i totalförsvaret har vi alla ett ansvar att kunna sörja för våra egna grundläggande behov. För att inskärpa detta med individens ansvar gav regeringen MSB i uppdrag att ta fram en informationsskrift ligger på hur människor kan förbereda sig för att kunna se till sina grundläggande behov när viktiga funktioner i samhället inte fungerar som vanligt. I kommer därför en uppdaterad version av klassikern, broschyren Om krisen eller kriget kommer, att skickas ut till nästan 5 miljoner svenska hushåll. Jag har, herr talman, några kommentarer om de tre tillkännagivandena i betänkandet. Två av dessa berör på olika sätt länsstyrelserna. Utskottet vill försäkra sig om att de resurser som ges till länsstyrelserna och deras arbete med civilt försvar går till just det som de är avsedda för. Länsstyrelsernas övningsverksamhet och beredskapsplanering bör också ses över. I grunden måste det förstås finnas en tillit till att myndigheter använder sina resurser utifrån de uppdrag de har blivit tilldelade. Länsstyrelserna har också att återrapportera hur de använder sina medel. Utan att föregå dessa redovisningar är i alla fall min bild att man nu håller på att växla upp på bred front. Jag har själv besökt länsstyrelser som nyanställer handläggare som planerar övningsverksamhet och som tack vare resurstillskotten kan jobba med en större bredd i sina verksamheter. Detta är värdefullt inte minst när det gäller våra mindre länsstyrelser. När det sedan gäller tillkännagivandet om vikten av att få på plats en mer modern kommunikationslösning för blåljusmyndigheter och andra aktörer delar regeringen uppfattningen att detta är en viktig fråga. Det var därför fick i uppdrag att utreda detta. Man kan dock ha med sig att det är ett stort, tekniskt krävande projekt med många aktörer involverade. Civilt försvar och krisberedskap Avslutningsvis, herr talman, är det civila försvaret en del av våra samlade försvarsansträngningar. Ett väl utbyggt civilt försvar är i sig krigsavhållande och bidrar till att stärka försvarsviljan i vårt land. Vi har en lång resa framför oss, men riktningen är klar. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 2 (Uppdrag om inventering och registrering av nyckelbiotoper) 2. res. 2 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 34 SD, 20 MP, 16 C, 18 L, 12 KD, 4 - 2: 4 S, 17 V Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Byte av skogsmark) 2. res. 6 (L) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 70 M, 34 SD, 20 MP, 16 C, 17 V, 12 KD, 4 - 6: 18 L Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 8 (Översyn av skyddade områden) 2. res. 7 (M, SD) 108 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 20 MP, 16 C, 17 V, 18 L, 12 KD 7: 70 M, 34 SD, 4 - Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 10 (Bioekonomistrategi) 2. res. 9 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 34 SD, 20 MP, 17 V, 4 - 9: 70 M, 16 C, 18 L, 12 KD Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 15 (Äganderätt) 2. res. 12 (M, SD, C, KD) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 20 MP, 17 V, 18 L 12: 70 M, 34 SD, 16 C, 12 KD, 4 - Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Stärkt lokal och regional miljö- och klimatmakt) 2. res. 1 (C) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 70 M, 34 SD, 20 MP, 17 V, 18 L, 12 KD, 4 - 1: 16 C Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 6 (Handläggningen av tillståndsärenden) 2. res. 4 (SD) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 69 M, 20 MP, 16 C, 17 V, 18 L, 12 KD 4: 34 SD, 4 - Frånvarande: 15 S, 14 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 7 (Prövningen av djurhållande verksamhet m.m.) 2. res. 5 (KD) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 70 M, 34 SD, 20 MP, 16 C, 17 V, 18 L, 4 - 5: 12 KD Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 9 (Ekosystemtjänster) 2. res. 8 (M, L) 88 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 34 SD, 20 MP, 16 C, 17 V, 12 KD, 4 - 8: 70 M, 18 L Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 12 (Subventioner) 2. res. 11 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 70 M, 34 SD, 20 MP, 16 C, 18 L, 12 KD, 4 - 11: 17 V Frånvarande: 16 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) 5. res. 5 (L) Förberedande votering 1: 16 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 38 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 70 för res. 38 för res. Kammaren biträdde res. 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 20 MP 1: 70 M Avstod: 33 SD, 16 C, 17 V, 18 L, 12 KD, 4 - Frånvarande: 15 S, 13 M, 10 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - Punkt 2 (Säkerhetspolitiska samarbeten) 2. res. 8 (SD) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 20 MP, 12 KD 8: 34 SD, 4 - Avstod: 1 S, 70 M, 16 C, 17 V, 18 L Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Medlemskap i ) 2. res. 12 (M, C, L, KD) 3. res. 13 (SD) 4. res. 14 (V) Förberedande votering 1: 38 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 117 för res. 38 för res. Kammaren biträdde res. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 18 MP, 1 KD 12: 70 M, 16 C, 18 L, 11 KD Avstod: 34 SD, 2 MP, 17 V, 4 - Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - (KD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Övriga motioner) 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2017/18:2655 av (MP) 3 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 70 M, 34 SD, 17 MP, 16 C, 1 V, 18 L, 12 KD, 3 - Avstod: 16 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 13 M, 9 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 1 L, 4 KD, 3 - 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2017/18:2960 yrk. 3 av m.fl. (MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. § 11 (forts. från § 8) Civilt försvar och krisberedskap (forts. FöU7) 82 (MP): Civilt försvar och krisberedskap Vi ska nu fortsätta diskussionen om det civila försvaret och samhällets krisberedskap. Jag vill först göra en kort reflektion över delar av det som har sagts tidigare i ämnet här i kammaren. Jag noterade att från tog upp frågan om det inte finns ett större hot mot det svenska samhället än och att det kanske kommer inifrån. Det var inte helt tydligt vad som åsyftades, och jag tycker att man inom ska vara ganska tydlig med vad man menar i det fallet. Det var heller inte tydligt hur det här hotet, som verkade vara någon sorts utanförskapsområden, är en försvarsfråga. Jag vill påminna om att det är han som är ansvarig för att från sida svara på hur han ser på de här frågorna, nu när båda hans kollegor i utskottet har lämnat kammaren. Det blir alltså som är svaret skyldig när han ställer frågan om det finns någon koppling. Åter till betänkandet: Det civila försvaret och krisberedskapen har gjort en lång resa, från att vara ett av världens bästa och mest genomarbetade under till att stora delar avvecklades . ska det byggas upp igen. Det civila försvaret syftar ytterst till att stödja Försvarsmakten i krig men har också många praktiska värden i en rad andra krissituationer. civila försvarsförmåga behöver stärkas av flera skäl. Civilt försvar och krisberedskap För det första behöver vi bättre förmåga att både förebygga och hantera en rad olika utmaningar och säkerhetshot, alltifrån olyckor och naturkatastrofer till cyberattacker och krig. De komplexa beroenden som finns mellan olika delar av samhället och mellan olika länder bidrar till en ökad sårbarhet. För det andra är hotbilden numera mer komplex och diffus och tillåter inte en lika tydlig gränsdragning mellan fred och krig. Därmed förändras även kraven på det civila försvaret och krisberedskapen. Vi har bevittnat hur flera länder i , liksom , har utsatts för påverkansoperationer, informationskrigföring och terroristhot, och när vi går in i ett valår är det naturligtvis extra viktigt även för oss att beakta detta. Jämte den försämrade säkerhetspolitiska situationen i när det gäller säkerhet och krisberedskap är det nödvändigt att hela samhället har en inneboende robusthet, uthållighet och motståndskraft att hantera komplexa händelser. För det tredje har civilförsvar försvagats. genomfördes nästan ingen verksamhet eller planering för det civila försvaret, något som blev tydligt exempelvis i samband med branden i . Det finns ett glapp i anpassningen av det civila försvaret kopplat både till Försvarsmaktens utveckling och utvecklingen i samhället generellt. Från genomfördes beredskapsplanering inför krig och krigsfara inom totalförsvaret. Det civila försvaret bestod av olika delar, som det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret samt civilförsvaret, och det fanns myndigheter med tydligt samordningsansvar. har vi dock en situation där exempelvis nära hälften av länsstyrelserna, enligt granskning, har bedömt att de inte har tillräckliga resurser för att utföra de krisberedskapsuppgifter de är ålagda att utföra. Livsmedelslagen har avvecklats, och har en mycket bristande livsmedelsberedskap i händelse av krig. MSB har även konstaterat att samhällsviktiga verksamheter saknar reservkraft och att uthålligheten i befintlig reservkraftförsörjning är bristfällig. Samhällets förmåga att hantera störningar i elförsörjningen har också brister, och det saknas tillräcklig kunskap hos ansvariga aktörer kring hur den breda hot- och riskbilden ska hanteras exempelvis vad gäller hur långa elavbrott vi ska kunna klara av och vilka hot och risker behöver ha läkemedels- och sjukvårdsberedskap för. Det civila försvaret var som sagt i praktiken nedlagt under , men planeringen för att återskapa det har påbörjats under den rödgröna regeringen. Bland annat har krigsplaceringar av personal inom viktiga samhällsfunktioner återupptagits, och man har påbörjat inrättandet av en ny myndighet för psykologiskt försvar. Senast tillkännagav regeringen även ett tillskott på 104 miljoner till cyberförsvaret. Det fortsatta arbetet med att stärka det civila försvaret kommer naturligtvis att utgå ifrån den rapport som det har hänvisats flitigt till i den här debatten – Motståndskraft, som Försvarsberedningen presenterade . Rapporten innehåller ett stort antal förslag kring hur vi kan förbättra vår matsäkerhet, vår energisäkerhet och vårt psykologiska försvar, hur vi skyddar våra finansiella system och så vidare. Rapporten samlade ett stort stöd bland partier, inklusive mitt eget, och jag hoppas därför att många av de förslag som har lagts fram i rapporten kommer att bli verklighet – även om det skulle gå så illa att inte får egen majoritet. Civilt försvar och krisberedskap Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 83 (SD): Vi vill naturligtvis svara på frågorna efter att ha tagit del av det spännande anförande från som snubblade sig igenom utifrån vad han skrivit ned. Vi tar det alltså en gång till: Vi pratar om en krisberedskap i . Om man ska ha en krisberedskap ska den omfatta hela . Om man inte ser att vi har parallella samhällen som växer fram i några särskilt svåra områden och om man inte förstår att det i någon form även kan påverka förhållningssättet när det gäller krisberedskap är man ohjälpligt förlorad. Om det här problemet växer och blir större kommer det ju att krävas att till exempel polisen hjälper till. Vi har varit tydliga med på vilket sätt vi vill att polisen ska hjälpa till – skydda polisens fordon, skydda ambulanstransporter och avgränsa ett område. Det är den insatsen vi ser, men det är det ju polisen som begär. Att inte tycker detta förvånar mig inte alls, men jag hoppas att vi nu har varit tydliga med att vi anser att det påverkar det här. När man då planlägger bör man ta hänsyn till detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Ny strålskyddslag betänkande 2017/18:FöU11 Ny strålskyddslag (prop. 2017/18:94) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 13 Övergripande skolfrågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet betänkande 2017/18:UbU18 betänkande 2017/18:UbU19 Lärare och elever, betänkande 2017/18:UbU20 Grundläggande om utbildningen och betänkande 2017/18:UbU22 Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet (skr. 2017/18:84) 84 (M): Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet ver ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och i sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning. Så lyder skollagen, som varje skolkommun, huvudman, rektor och lärare har att efterleva och förhålla sig till i sitt dagliga verk och som vi ledamöter här i riksdag har att utveckla, värna och ta vara på. Verkligheten däremot, fru talman, ser helt annorlunda ut i . Efter en period av ökat fokus på kunskap inom skolpolitiken, och med ljusglimtar i form av något positivare resultat efter årtionden med en nedåtgående trend, försämras nu återigen skolresultaten i . var det över 18 600 elever som gick ut utan att vara behöriga till att börja på gymnasiet. I ett land där den politiska debatten på utbildningsområdet de senaste fyra, fem eller sex åren har kretsat kring det faktum att det är svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och att ta sig vidare utan en gymnasieexamen är det alltså nästan var femte elev som inte ens får börja på gymnasiet. Det är ett kapitalt misslyckande. Aldrig har antalet elever som är obehöriga varit så stort. Aldrig har heller andelen varit så stor, och den är det dessutom i alla grupper. Problemet är – och borde vara – tydligt för ledamöterna i denna kammare: För många elever lär sig alldeles för lite. Skolan misslyckas med att ge rätt förutsättningar, och det är de som har de absolut sämsta förutsättningarna med sig hemifrån som drabbas allra hårdast. I ska inte barn behöva ärva sina föräldrars sociala problem, men tyvärr är det precis denna utveckling vi nu ser. Vi har uppenbart stora utmaningar, och skulle må bra av en regering som tar dessa utmaningar på allvar. har misslyckats kapitalt med det kompensatoriska uppdraget. Skillnaden mellan klassrum, mellan skolor och mellan kommuner är alldeles för stor, och detta är inte någonting som ledamöterna av denna kammare borde kunna acceptera. Staten måste helt enkelt vara beredd att ta ett större ansvar för att garantera alla en bra skolgång. Oavsett var i landet man bor och oavsett vilken skola man går i ska alla föräldrar kunna känna sig trygga med att deras barn får en bra och trygg skolgång, där de lär sig det de behöver för att sedan kunna ta sig vidare och stå på egna ben i livet. Skolor som år ut och år in underpresterar är dock tyvärr ett vanligt förekommande problem. Man lyckas inte vända denna utveckling, och det är eleverna som får betala priset för att politiker och andra ansvariga inom skolan inte lyckas lösa situationen. Det är därför hög tid att vi i denna kammare fattar beslut om att införa rigida och ordentliga nationella kvalitetskrav för vad den svenska skolan ska leverera och därmed också för vilka krav och förväntningar man som förälder ska kunna ha på vilken skolgång ens barn ska få. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Den skola som faller emellan och som inte klarar av att möta de utmaningar skolan står inför ska få det stöd som man behöver från staten och andra aktörer som staten kan ta med sig in i detta arbete. Vi ska rikta stödet och åtgärderna till de skolor som verkligen behöver dem, oavsett vilket huvudman de har. Detta är en mycket bättre ordning än den vi har , när vi strösslar olika statsbidrag och satsningar över skolorna utan att riktigt veta vart dessa tar vägen. Jag vägrar att tro, mina vänner, att anledningen till att man inte lyckas vända utvecklingen på fler skolor är illvilja från kommunpolitiker, rektorer och lärare. Det handlar helt enkelt om att man inte får rätt förutsättningar att kunna agera. Därför måste vi vara beredda att se till att alla skolor får förutsättningarna att kunna bli bra skolor. är ett alltmer segregerat land, där skillnaden mellan bostadsområden blir allt större. Denna bostadssegregation märks också i skolan. Om skolan inte bara ska bidra till att bryta människors egen segregation genom att leverera en bra skolgång – vilket är det enskilt viktigaste för att se till att människor kan bygga sitt eget liv oavsett bakgrund – utan även bidra till att bryta bostadssegregationen fyller skolvalet en väldigt viktig funktion. Skolvalet har i lite drygt två årtionden möjliggjort klassresor för den enskilde. Men om vi ska se till att skolvalet också erbjuder en möjlighet till ett mer jämlikt samhälle krävs att skolvalet blir tillgängligt för alla och att alla får möjligheten att delta på lika villkor. Vi vet att så inte är fallet . Det är stor skillnad mellan olika grupper när det gäller i vilken mån man använder sig av det fria skolvalet. Vi vet att det till och med finns många människor i detta land som lever i villfarelsen att det kostar pengar att nyttja det fria skolvalet eller att gå i en friskola. Ett fritt och aktivt skolval är därför viktigt för att garantera att det kan användas av alla och därmed bryta segregationen i stället för att riskera att cementera och förstärka segregationen. Låt mig beröra ett annat av skolans problemområden, även om det är tråkigt att vi när vi samlas i denna kammare ofta fokuserar på det som inte funkar. Detta är dock något av essensen i politiken, och det är där som vi behöver lägga vår energi. Till Skolinspektionen uppger varannan elev att man störs av dålig ordning på lektioner till den grad att det skadar undervisningen. En av fyra lärare uppger, enligt , att de har upplevt hot, våld och kränkningar på sin arbetsplats i egenskap av just lärare. En miljö där varannan elev störs på lektionen och där var fjärde lärare utsätts för hot och våld är inte en fungerande arbetsmiljö. Det är inte en miljö där man kan lära sig och där man kan få fokusera på att utveckla sina egna kompetenser i språk, matematik eller vad det än må vara. Det är inte heller en arbetsmiljö som gör det möjligt att agera som lärare och att orka med det uppdrag en lärare har. Låt mig vara tydlig med att detta inte är ett generellt problem i svensk skola, men det finns skolor och klassrum där vi har stora problem med trygghet och studiero. Därför är jag glad att vi inte men väl , när vi voterar, äntligen kan ta ställning till det utskottsinitiativ som Alliansen väckte i utbildningsutskottet för lite . Det är nödvändigt att vi får en tydligare skollag med tydligare mandat för lärare och rektorer, så att de får möjlighet att upprätthålla ordning och trygghet i skolan. Övergripande skol-frågor, Lärare och elever, om utbildningen och Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Nej, det är inte så att vi kommer att få ordning och trygghet i svenska klassrum genom att ge lärare och rektorer möjlighet att använda hårdare nypor. Men en grundförutsättning för att kunna skapa en trygg och välfungerande arbetsmiljö är att lärarna får det naturliga ledarskapet i skolan. Därför behöver vi stärka deras ledarskapskompetens, men vi behöver också se till att de faktiskt får de verktyg som behövs. Att skapa den trygghet och studiero som behövs i skolan är inte bara nödvändigt för att skapa en välfungerande arbetsmiljö för eleverna, där de kan få lära sig så mycket som möjligt, utan det är också nödvändigt för att vi ska lyckas rekrytera lärare till den svenska skolan. Ett yrke med en arbetsmiljö där var fjärde person utsätts för hot och våld är inte ett yrke som kommer att vara attraktivt, oavsett vilken lön man får. Jag är därför glad att vi i samband med detta betänkande också – om får sin vilja igenom – kommer att rösta om att att vidta åtgärder för att underlätta för lärarna i deras arbetsmiljö och vad gäller deras arbetsbelastning, för att se till att de får fokusera på att vara just lärare. saknar vi 60 000 lärare i det svenska skolväsendet. Det är ett stort problem. Om vi ska kunna komma till rätta med detta behöver läraryrket bli attraktivare, med mer renodlade arbetsuppgifter, men vi behöver också nyttja de resurser som vi har avsevärt mycket bättre. Vi har en lång kväll här tillsammans, hoppas jag, för att diskutera utbildningsfrågor. Det är nämligen en bredd av olika motionsbetänkanden som vi har att hantera. Låt mig därför avslutningsvis få konstatera att självfallet står bakom samtliga våra och Alliansens reservationer, men att jag särskilt vill yrka bifall till reservationerna 1 och 12 i utbildningsutskottets betänkande 18, reservation 1 i utbildningsutskottets betänkande 19 samt reservation 1 i utbildningsutskottets betänkande 20. Det har jag dessutom på papper till kammaren. 85 (SD): Det var ju väldigt bra att hade allting på papper. Jag får i stället vara tydlig med yrkandena när det gäller reservationer. I UbU18 ställer vi sverigedemokrater oss bakom alla våra reservationer men yrkar bifall till reservationerna 19 och 20. I UbU19 ställer vi oss bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservationerna 27 och 40. I UbU20 ställer vi oss bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservationerna 2 och 21. I UbU22 ställer vi oss bakom våra reservationer som finns i ärendet. Det var mycket intressant att höra tal här. Många saker är vi överens om, och om många saker tycker vi lika, men vi har kanske lite olika vägar för att komma fram till samma mål. Jag vet att det finns två andra partier här i kammaren som tänker samma sak som vi, nämligen att vi inte har lyckats med skolan sedan kommunaliseringen.