prot · H50962 · 2018-01-26 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare för statsråd vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för arbetsmarknads- och etableringsminister (S) –. § 2 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för Arhe Hamednaca (S) för hans ledighet –. att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet och att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Liberalernas riksdagsgrupp anmält som ledamot i kulturutskottet, som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet, som suppleant i kulturutskottet, som suppleant i näringsutskottet och som suppleant i . vice talmannen förklarade valda till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:335 Interpellation 2017/18:335 Föräldraförsäkring för företagare av (M) Interpellationen 2017/18:335 Föräldraförsäkring för företagare av (M) besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokat engagemang. § 6 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM46 Förhandlingsdirektiv för fas 2 i brexitförhandlingarna KOM(2017) 830 till utrikesutskottet 2017/18:FPM47 Kommissionens årliga tillväxtöversikt 2018 KOM(2017) 690 till finansutskottet 2017/18:FPM48 Rådsbeslut om rättsstatsprinciper i KOM(2017) 835 till § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:52 till finansutskottet 2017/18:3955 och 3960 till § 8 Svar på interpellation 2017/18:301 om situationen för civilsamhällets organisationer i 1 Utrikesminister (S): Herr talman, ärade ledamöter! har frågat mig vad avser göra för att stödja framför allt journalister, fackligt aktiva, hbtq-personer, akademiker och aktiva i civilsamhällesorganisationer för mänskliga rättigheter i . Interpellanten har också frågat mig hur avser att arbeta för att internationell terrorlagstiftning inte ska användas av regimer i syfte att förtrycka sin egen befolkning. Slutligen frågar interpellanten mig hur avser att arbeta för att stödja rättsliga processer så att de kan harmoniseras med internationella konventioner. Jag delar stora oro över utvecklingen i , inte minst beträffande arresteringar och massavskedanden samt kränkningar av mänskliga rättigheter såsom begränsningar av yttrandefriheten. Detta framgår tydligt av UD:s rapport om mänskliga rättigheter som offentliggjordes . Fria medier, yttrandefrihet, politisk opposition och en välfungerande rättsstat är förutsättningar för ett demokratiskt samhälle. Detta framför vi regelbundet till turkiska företrädare i , i och på andra ställen där möten äger rum. fortsätter konsekvent att uppmärksamma situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater agerar samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i förbättras. agerar även lokalt i , exempelvis genom att våra utlandsmyndigheter bevakar rättegångar som en del av det diplomatiska uppdraget. Inom ramen för bilaterala reformstöd stöder vi insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, medier och andra förändringsaktörer. Detta stöd omfattar ca via Sida och ca 7 miljoner via generalkonsulatet i . Vi ger bland annat stöd till organisationer som utbildar och stöttar journalister, till MR-organisationer, inklusive sådana som specifikt arbetar med främjande av hbtq‑personers rättigheter, och till organisationer som arbetar med fackliga rättigheter på arbetsplatsen. Det finns ett reellt hot från terrorister som med våld vill påverka och omstörta våra samhällen. Vi ser så gott som exempel på fruktansvärda dåd runt om i världen som kostar människors liv och orsakar stor förödelse och rädsla. Att regeringar hanterar dessa hot är helt nödvändigt. måste detta ske med full respekt för mänskliga rättigheter. Antiterrorismlagstiftning får aldrig användas som ett medel att komma åt politiska meningsmotståndare, MR-försvarare eller för att begränsa yttrandefrihet eller föreningsfrihet. Detta är en självklarhet för och något som vi konsekvent driver i förhandlingar om antiterrorismresolutioner i exempelvis och generalförsamling. Det är också något som tas upp bilateralt i politiska kontakter med länder, liksom av EU i antiterrorismdialoger med tredjeland, däribland . Vad gäller frågan om hur avser att stödja rättsliga processer så att de harmoniserar med internationella konventioner delar jag oro över den negativa utvecklingen vad gäller upprätthållandet av rättsstatens principer i landet. Organisationer som och , som är medlem i, utgör här viktiga plattformar för diskussioner som kan påverka . EU:s stats- och regeringschefer har rekommenderat att rikta om stödet till så att en större andel går till att stärka rättsstaten och respekten för mänskliga rättigheter. fortsätter att nära följa utvecklingen i . Vi tar varje möjligt tillfälle att inskärpa våra budskap till turkiska myndigheter, såväl på egen hand som i samverkan med andra EU-länder, i bilaterala kontakter och i multilaterala sammanhang. 2 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret på min fråga om vad kan göra mer för att stödja civilsamhället i . Ministern tycker också att angreppen på civilsamhället, som jag tar upp i min interpellation, är en viktig fråga, vilket är bra. I svaret säger utrikesministern att konsekvent arbetar för att uppmärksamma situationen för oppositionspolitiker, journalister och så vidare. Jag hade kanske velat ha ett mer konkret svar på vad man gör och vad biståndsmedlen går till. Det talas om behovet av mer dialog med och om 70 miljoner i bistånd till olika civilsamhällesorganisationer. Tror utrikesministern att det räcker? Och vad är det för strategi som EU gemensamt skulle kunna ha för att få till stånd en förändring just för civilsamhället? Kan inte göra mer än så här? Det känns lite tunt. En annan fråga som jag nämner i min interpellation, men som jag inte fick något svar på är om ministern inte hade kunnat vara mer högljudd och sagt någonting om gripandet av den svenske medborgaren som arbetade i på ett civilsamhällesuppdrag för Amnesty? Den tyska förbundskanslern sa då att dessa gripanden – eftersom de inkluderade även en tysk medborgare – var ”fullständigt orättfärdiga”. Gharavi släpptes , men han tog det naturligtvis mycket hårt, det tror jag att alla förstår. Att sitta i fängelse och inte veta hur det ska sluta är alltid en fruktansvärt svår situation. Och han är bara en av många i civilsamhället som har drabbats. Han fick förhoppningsvis någon typ av stöd av UD och har blivit frisläppt. Men måste vi inte vara ännu mer tydliga mot när sådant här händer? Det är bra att säger sig värna mänskliga rättigheter och demokrati i sin utrikespolitik. Jag tror att många förväntar sig att är mer högljudd och har en hög svansföring när det gäller att uttala sig mot de övergrepp som pågår i . Det är en spänd situation när det gäller yttrande-, press- och organisationsfrihet. Vi vet att Committee to Protect Journalists, CPJ, säger på sin hemsida att – det är ju en ganska , men ändå inte så lång – har 1 271 journalister mördats i . Det är fruktansvärt. Jag kan inte riktigt utläsa ur svaret vad det är som och EU kan göra för att få ett stopp på fängslandet av journalister. ligger ju nästan längst ned i pressfrihetsindex. Jag tycker att kan göra mer. Vi har haft kontakt med de fackliga organisationer som finns i genom SSKT, Svenska stödkommittén för mänskliga rättigheter i . De kan inte längre agera fritt. Vad gör och EU för alla dem som är fackligt aktiva ? För att inte tala om hbtq-personer som inte kan organisera sig. Jag är inte helt nöjd med ministerns svar om de 70 biståndsmiljonerna och dialogen med , för det behövs också ledare som höjer sin röst. behöver höja sin röst gentemot . behöver också påverka EU att ha en ännu tuffare attityd gentemot . Jag skulle vilja ha ytterligare fördjupning av det svar som jag har fått från ministern. 3 (V): Jag vill tacka som har ställt interpellationen. Jag vill också tacka som är här för att besvara den mycket viktiga interpellation som alla vi representanter i Svenska stödkommittén för mänskliga rättigheter i på olika sätt har varit engagerade i. Det som lyfter upp när det gäller journalister och människorättsaktivister är en viktig fråga. Personligen har jag haft den främsta kontakten med fackligt engagerade. Jag var där för inte så länge sedan och träffade då bland annat representanter från lärarfacken. Också de vittnar om den situation som tar upp om en ohållbar situation där man oavsett vad man gör blir anklagad för terrorism och för att sprida terrorpropaganda. Man blir av med jobbet om man på något sätt kritiserar kränkningarna av mänskliga rättigheter i . De vittnar helt enkelt om en situation som de känner att omvärlden inte agerar mot. Omvärlden är tyst och står och ser på. må vara ett litet land, men precis som nämnde har vi genom historien generellt sett haft en mycket viktig roll inom utrikespolitiken. Vi har också kunnat påverka andra länders utrikespolitik. har vi haft en självständig röst i utrikespolitiken. Om man i detta fall talar med människorättsaktivister i och fackliga ledare säger de att västvärlden har valt att betala för att stoppa flyktingar. Därmed vill man heller inte kritisera när det gäller mänskliga rättigheter. Och det gäller inte bara att man inte i ord vill kritisera, utan man ställer heller inte krav i handelsavtal och annat där man kan påverka. Denna känsla har de. Utöver detta ser vi också en annan situation som har uppstått . Det handlar om att inte längre bara bryter mot de mänskliga rättigheterna i utan även officiellt sett har gett sig in i . säger man sig inte bara så som tidigare på något sätt bekämpa terrorism, utan nu ger man sig på helt fredliga krafter, mördar civila och samarbetar dessutom med olika grupper som i bästa fall skulle kunna kallas fundamentalistiska. Jag undrar även på denna punkt vad regeringen och gör. Det handlar om Afrin och de hundratals som faktiskt har dödats där sedan inledde denna offensiv. Det senaste jag hörde säga var att naturligtvis har rätt att hänvisa till att man ska kunna bekämpa terrorism. Det sa utrikesministern till . Jag undrar om hon då menar att folkets försvarsstyrkor YPG och YPJ är terrorister, för det är de som är under attack . Det är den kurdiska befolkningen och de fredliga krafterna i norra och västra som blir attackerade. 4 Utrikesminister (S): Jag vill tacka både interpellanten och för deras frågor och kommentarer. Jag vill börja med att ge tio exempel på vad regeringen och gör. Ofta börjar det förstås med att man uttalar sig. Det handlar om kritiska uttalanden från regeringar. Också sådant hör till vårt viktiga uppdrag. Det har vi förstås gjort, till exempel när MR-företrädare och oppositionsledare har frihetsberövats. Vi har varit aktiva i rådet för gemensamma EU-uttalanden för EU:s utrikesministrar. Vi har verkat för att lyfta upp MR och rättsstatsfrågorna på EU:s och medlemsstaternas agenda. Vi har i exempelvis , och FN lyft fram situationen för bland annat civilsamhället. Vi har tagit fram en – som ni vet är unikt i världen med detta – som genomlyser situationen i . I samtal med turkiska företrädare, till exempel jag med min kollega, i och på olika ställen i har vi tydliggjort svensk syn på utvecklingen med undantagstillstånd, frihetsberövanden och situationen för oppositionen. Genom det svenska reformstödet verkar vi för att stärka civilsamhället och yttrandefriheten. Det går till organisationer som arbetar med just detta. Vi har bidragit med valobservatörer under folkomröstningen om konstitutionsändringar. Vi har vid ett flertal tillfällen kallat till oss ambassadör till UD för att ge syn på utvecklingen. Vi har bevakat rättegångar mot bland annat politiker och journalister, och vi fortsätter förstås att alltid göra det. Vi är alla här överens om att utvecklingen i dagens är djupt oroande. Det här diskuteras också regelbundet när EU:s utrikesministrar träffas. Det finns en bred enighet om allt detta i riksdag och inom EU. Om vi ska verka för en förändring i landet behöver vi använda alla politiska och diplomatiska verktyg. Det är intressant att det enda oppositionen ofta har att komma med är att ska vara mer högljutt. Men att bara vara högljudd är inte alltid det enda som hjälper, och inte ens dem som är aktiva i landet. Det kan bli ännu svårare för dem om vi inte försöker hitta en klar och rak ton och gör det på ett sätt att de dels kan fortsätta få ta emot vårt stöd, dels känna att vi hjälper dem på bästa sätt. Det är inte bara den som skriker högst som blir effektivast. Men vi måste vara klara och tydliga och helst vara det gemensamt inom EU. Det är nämligen så vi får ett större inflytande. Vi har direkt till framfört att det som pågår i landet också kommer att få konsekvenser för både vår bilaterala relation och relationen till EU. En sådan konsekvens har vi redan sett i och med att kommissionen ser över förmedlemskapsstödet till , som ska stärka de delar som ska bidra till en stärkt rättsstat och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Låt mig också säga något om . Som alla vet såg vi med största allvar på gripandet av honom . Vi har arbetat mycket aktivt med ärendet. Vi gav honom konsulärt stöd i fängelset. Vi tog många kontakter, inklusive på hög politisk nivå, och vi framförde våra synpunkter till turkiska företrädare. Därför var det glädjande när han släpptes ur fängelset. Jag har själv träffat honom personligen för att diskutera hur det hela har skett. handlar det alltså inte bara om att vara högljudd, utan det gäller att använda alla dessa metoder. 5 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag förstår att det naturligtvis alltid är en avvägning av hur mycket man ska trycka på och hur högljudd man ska vara. Men man kan ändå notera att röt till. Vad det hade för betydelse är svårt att säga, men jag tror ändå att det är viktigt att oftast vara ganska högljudd när det gäller sådana länder. Jag tycker att det är bra att ministern säger att det är bra om vi kan jobba gemensamt i EU, för naturligtvis är en stark röst i EU oerhört viktig för att trycka på. Oavsett om nu har ambitioner att gå med i EU eller inte tror jag att landet ändå är beroende av det ekonomiska samarbetet med EU. Det finns flera människor som har drabbats, och jag försökte lyfta fram många olika grupper i interpellationen. Som ministern känner till skedde ett kuppförsök då 265 personer dödades och 1 400 skadades. Man ansåg att personer från Gülenrörelsen låg bakom militärkuppen. Man kan ha många åsikter om Gülenrörelsen, men verkar det som att den turkiska staten nu slår mycket brett mot människor som kanske bara har gått i en skola som har haft någon koppling till eller de har kanske haft ett bankkonto på en bank med koppling till . Människor vet nästan inte varför de har blivit uppsagda eller fängslade. talar Amnesty om ungefär hundra tusen offentliganställda – läkare, akademiker, lärare och poliser – som har sparkats från sina jobb. Det pågår en stor utrensning av människor, och de saknar försörjning. Har EU och talat tillräckligt tydligt i de här frågorna när det gäller alla de människor som har ställts utan försörjning? Hur ser utrikesministern på det framtida EU-medlemskapet? Är det rimligt att EU ska ha ett samarbete med ? Den andra frågan i min interpellation handlade om det här med antiterrorlagstiftning, som ju använder och otid mot alla människor för att strypa information. I används antiterrorlagstiftning för att begränsa tillgången till internet och sociala medier som Facebook, Twitter och Youtube. Vilka farhågor ser ministern med den här utvecklingen, och vad är det konkret som ministern och har föreslagit i FN? I interpellationssvaret säger ministern att frågan har tagits upp i FN, men på vilket sätt? I går hade vi i Svenska stödkommittén för mänskliga rättigheter i , ett nätverk som omfattar sju riksdagspartier, uppe frågan om , flyktingsituationen och hur flyktingar ska hjälpas i . Där påpekades att EU nu har för avsikt att komma med förnyade medel till det här samarbetet. Då kan man fråga sig: Kommer det där att ställas några krav på det stöd som ska gå till när det gäller flyktingar? Det borde kanske också vara ett stöd till civilsamhällesorganisationer, såsom Amnesty eller andra som jobbar specifikt för att hjälpa flyktingar. Vi har också en egen organisation som är kopplad till SSKT, nämligen HRFT, som jobbar med tortyrskadade flyktingar. Jag tror att vi behöver ge mer stöd även till den typen av organisationer. Det är min konkreta fråga om de förhandlingar som pågår om att förnya det här när det gäller de ekonomiska bistånden. 6 (V): Jag tackar för kommentarerna i hennes förra inlägg. Jag saknade dock svar angående det citat från utrikesministern som jag läste upp gällande attackerna mot Afrin och den invasion som man kan säga har startats av den turkiska staten. Utrikesministern har sagt: Naturligtvis har rätt att hänvisa till att bekämpa terrorism. Jag undrar då återigen: Menar utrikesministern att YPG och YPJ är terrororganisationer? Det är väldigt enkelt att svara ja eller nej på den frågan. Utöver det som har lyft fram bland annat gällande vår systerorganisation och gällande de tusentals som blir anklagade för att vara en del av Gülenrörelsen – oavsett vad man tycker om den – eller för att vara terrorister på olika sätt finns det en grupp som har varit utsatt och är utsatt på en helt annan nivå. Det handlar om alla personer som antingen är kurder eller på något sätt stöttar kurdiska organisationer eller organisationer för andra minoriteter, såsom armenier och yazidier. Det kan handla om alla möjliga organisationer, även bland annat alawitiska organisationer. Selahattin Demirtaş, Figen Yüksekdağ och många andra folkvalda politiker sitter fängslade. Med anledning av att hänvisar till terrorstämpeln av den i princip största kurdiska organisation som finns där, PKK, undrar jag om regeringen på något sätt har tänkt om i fråga om att inte vara med och stötta terrorstämpeln av en så pass stor organisation. Denna terrorstämpel kan använda och otid för att arrestera människor och sätta dem i fängelse på grund av att de kämpar för demokrati. 7 Utrikesminister (S): Det finns risker med att rycka ut en mening ur ett resonemang. Frågan handlar om någonting som händer just nu och är mycket allvarligt. Det gäller förstås attack mot Afrin. Det som alla påpekar är att detta är det skäl som använder. De har förstås rätt att använda ett sådant argument, men det ska ju granskas, och enligt våra folkrättsexperter finns det inte någon grund för att använda det argumentet. Dessutom riskerar det här att göra hela situationen i ännu mer prekär. Hela fredsprocessen utsätts för en stor risk. Det finns dessutom uppenbarligen också militära risker. Här kan det ske misstag – amerikanska och turkiska styrkor skulle kunna attackera varandra. I grunden handlar det om och kurderna. Med den stora kurdiska befolkning som vi har i vet vi vad det här betyder och hur utsatta kurderna är. Vi menar att detta måste få en annan politisk lösning. Det är civilbefolkningen som far mest illa. Det är dessutom en fruktansvärd humanitär situation. Jag vill betona att det är fråga om att rycka ut en enda mening ur ett resonemang som måste vara större. Detta är väldigt viktigt. När det här diskuterades i FN-sammanhang tittade man ju på om det över huvud taget finns någon grund för att använda ett sådant argument. I alla fall i den preliminära bedömning som vi gör menar vi att det inte finns en folkrättslig grund att hävda att det är detta man gör. Vi menar att kurdfrågan måste lösas på både kort och lång sikt och med respekt för kurderna och deras situation. Jag vill först och främst ha det sagt. Vi har ju reagerat mot det helt orimliga i antalet människor som har arresterats, sitter frihetsberövade eller förföljs med hänvisning till kuppförsöket. Det här är tydligt även när EU diskuterar frågan och i våra kontakter med . Det är många som är häktade och väntar på att få reda på vad åtalet gäller. I många fall har det visat sig helt ogrundat. När det gäller våra konsulära fall gör vi alltid det som är bäst för personen i fråga. Vi gör allt vi kan för att se till att den personen till exempel kan komma oskadd ur ett fängelse och att vi kan lösa frågan. Det vill jag också ha sagt. Det är flera internationella MR-experter som har kritiserat antiterrorismlagstiftning och tillämpningen av den. FN:s specialrapportör för åsikts- och yttrandefrihet rekommenderade att reformera både strafflagen och antiterrorismlagstiftningen för att undvika att de tillämpas på det sätt som vi har sett i . Det här är den viktigaste punkten att ta upp med dem. När det gäller flyktingfaciliteten är syftet att det här ska gå till flyktingar i . Det gäller tillträde till utbildning, hälso- och sjukvård och arbete. Sedan går det också till rent humanitära insatser. Men jag tror att det är viktigt att vi alltid diskuterar om vi kan göra det här ännu bättre och träffsäkrare. Vi ska förstås också se till att vi får en chans att framföra våra synpunkter på hur man tillämpar respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . 8 (KD): Jag tackar utrikesministern. Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att hålla denna debatt vid liv och visar att vi i riksdag har ett starkt engagemang för att få en bättre situation i än vad som är fallet . En del är EU–, där vi kommer att ha en fortsatt dialog. Även om det inte är ett avtal som handlar om att ge pengar – det är flyktingarna som ska få del av dessa medel – är det ändå en möjlighet till dialog. Jag skulle bara vilja höra om inte utrikesministern kan säga att hon och kommer att försöka driva att civilsamhällesorganisationer kanske ska kunna få någon del av medlen. Det var 30 miljarder förut, och jag vet inte hur många miljarder det kommer att bli i nästa paket. Men kanske kan någonting gå till civilsamhällesorganisationer genom ett särskilt stöd. är det många flyktingar. I går fick vi höra på ett seminarium här i att av syrierna vill stanna i . Därför finns det naturligtvis ett behov av att ge dem stöd i . Men en annan oroande faktor vi hörde om är att Erdoğan nu vill ge vissa utvalda personer av de här syrierna möjlighet att bli medborgare. Det är 3,4 miljoner syrier i . Ger han en stor andel av dem medborgarskap för att få stöd till AKP, vilket han förväntas få, är det här naturligtvis också en säkerhetspolitisk fråga – vad kommer att hända om hans makt stärks ytterligare framöver? Jag skulle avslutningsvis vilja höra något om stödet till civilsamhället även i flyktingsituationen och den säkerhetspolitiska frågan: Hur kommer att försöka se till att vi får en trygghet och att visa på att verkligen är viktigt i vårt närområde? Om vi inte har stabilitet i påverkar det EU men också . 9 Utrikesminister (S): Jag håller med om detta. Det här är en viktig diskussion. Låt oss fortsätta med den, och låt oss också tala om vilka de effektivaste åtgärderna nu är för att nå fram med såväl vår kritik som våra synpunkter och för att styra våra pengar dit de bäst behövs. Det är framför allt genom vårt bilaterala reformstöd som det har varit möjligt för oss att bidra till ett livskraftigt civilsamhälle i . De civilsamhällesorganisationer som får svenskt bistånd – och detta gäller också för många andra EU-länder – är bland annat aktiva inom områden som MR. Det gäller inte minst yttrandefrihet och hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter, men också demokratifrämjande och jämställdhet. Det är denna typ av aktiviteter och organisationer som vi stöttar. Det är viktigt att vi fortsätter med detta, och det är därför det också är viktigt att höras.