prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — Jag tänker främst på färdigställandet av det nya reningsverket i , som påbörjades för med stöd från Sida. Länge var vi oroliga för att de pengarna var förlorade. står det dock färdigt. Här har på riktigt gjort stor skillnad med begränsade medel. Jag vill förklara varför. I bor ungefär 1 miljon människor. Men med sitt gamla reningsverk gav de upphov till ett lika stort fosforläckage som ett helt , som alltså har 10 miljoner invånare. Dessutom visade siffror och tester från att rester av oljeprodukter fanns i vattnet som släpptes ut. Den nivån var på ungefär 1 000 gånger det ryska gränsvärdet. Kvävehalten i sin tur var ungefär 50 gånger så stor som den tillåtna. Att detta hål nu är tilltäppt är till gagn för hela , och jag är övertygad om att det finns fler projekt liknande detta, antagligen kring floden och i , där kan göra stor nytta med begränsade medel. Men då krävs internationella samarbeten som Baltic Sea Action Plan, Ospar, Helsingforskonventionen med flera. Det är bara när vi samverkar med andra som vi kan ta ett samlat grepp om havs‑, vatten- och fiskefrågorna, som ju angår oss alla. Därför yrkar jag bifall till reservation 2, där Alliansen utvecklar sin syn på de här frågorna. I betänkandet behandlas också förslag om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening. Det föreslås att man ska utreda hur det kan införas krav på avancerad rening vid de stora reningsverken, där avancerad rening ger störst miljönytta. Detta är viktigt. I har man funnit höga halter av läkemedelssubstanser i blåmusslor, man har hittat hormonpreparat som påverkar könsutvecklingen hos fisk och man har hittat diklofenak som orsakar cellförändringar i regnbåge. Dessa tillskott står vi för. Substanser som inte bryts ned i kroppen hamnar helt enkelt i avloppet. finns flera tillgängliga tekniker, och kombinerar man dem når man näst intill fullständig rening. Det är då inte bara läkemedelsrester som tas bort, utan reningen har också bieffekter som att mikroplaster och andra oönskade ämnen rensas ut. har påtalat de här problemen tidigare. I vår budget anslog vi nästan 100 miljoner mer än regeringen till området havs‑ och vattenmiljö, och dessutom satsar vi mer än dubbelt så mycket som regeringen på miljöforskning. kommer vi med fler konkreta förslag på området vattenrening, för vi vill att det ska vara särskilt prioriterat, både på nationell nivå och på EU-nivå. Men just gläds vi åt att ett enigt utskott ställer sig bakom den här inriktningen, att höja tempot avsevärt vad gäller avancerad vattenrening. Det finns mycket mer att säga om vattenvård. Det är antagligen för att problemen är många, har varierade orsakssamband och dessutom kan lösas på olika sätt och på olika politiska nivåer. Det är komplex materia. Men jag vill ändå säga att mycket har gjorts, även om vi ännu inte är i mål. För den regering som vill se levande hav och vattendrag och som på riktigt vill uppnå de miljömål som har med vatten att göra finns fortfarande ett stort jobb att göra. Det handlar om verkningsfulla nationella åtgärder, en ansvarsfullt finansierad miljöbudget och internationella samarbeten som har en helhetssyn när det gäller vattenfrågor. 167 (SD): Vatten har en särskild betydelse för vårt land. är , vilket är en av längsta. Vi har också ett par av största sjöar. Våra större städer ligger utmed kusten, och i definierar de större älvarna en stor del av kulturgeografin. Efter århundraden av konflikter kom kusterna att definiera våra gränser. Man kan alltså säga att vattnen definierar . Det är också från vattnen vi har fått transportleder, vattenkraft, fiske och rekreation. Vattnen är en omistlig del av vårt land och ett arv vi har att förvalta. Vatten är förstås också en miljöfråga – ren luft och rent vatten är kanske vad vi först borde tänka på när vi hör ordet ”miljöpolitik”. Det är en av statens viktigaste uppgifter att garantera att vattnet inte för med sig gifter eller sjukdomar. När jag säger att vi har ett arv att förvalta hör det till saken att vatten är känt för sin goda kvalitet. Det har delvis geografiska anledningar, men det beror också på tekniskt kunnande och på att våra föregångare i denna kammare faktiskt har tagit dessa frågor på allvar. som det finns en förståelig strävan att göra mer hamnar man ibland fel och skapar orimliga följder. Vi har frågan om enskilda avlopp, där vi är inne i en potentiell mångmiljardrullning för enskilda husägare – med ofta tveksam miljönytta. Det bör nämnas att det finns forskning som har visat att utsläpp av fosfor från enskilda hushåll ofta inte är något problem. Även om det rent känslomässigt kan upplevas som fel att släppa ut vatten utan modern rening, i detta fall i liten skala, är det ofta så att den rening som sker naturligt i marken är tillräcklig. Det upplevs också orimligt att hänsyn inte tas till hur stora hushållen är och hur fastigheterna utnyttjas. I finns en rubrik om rimlighetsavvägning. Av den framgår att nyttan av en åtgärd ska vägas mot kostnaden, och jag vill nog hävda att många människor upplever att detta inte fungerar i praktiken. Det måste vi ta på allvar, och vi måste arbeta för en rimligare prövning. Att det ibland är svårt med enkla lösningar betyder dock inte att man inte ska arbeta med övergödningsproblematiken. Men man måste väga olika intressen mot varandra. Vi behöver öka svensk livsmedelsförsörjning. Vi bör alltså vara tydliga med att beskattning av och ytterligare pålagor på det svenska lantbruket inte bör vara aktuellt. har vi en situation i som är allvarlig – men kan inte ensamt rädda den. är ett avrinningsområde i en region med 90 miljoner invånare. intar geografiskt en framträdande roll bland dessa länder och kan och bör ligga långt framme vad gäller miljöarbetet. Övergödning, i synnerhet tillförsel av kväve och fosfor, orsakar syrebrist, bottendöd och algblomning i en omfattning som frekvent beskrivs som alarmerande. Källorna till övergödning är flera, varav luftdeponi, orenade avlopp och näringsläckage från jordbruket kan nämnas. Problematiken är inte ny. Här krävs internationellt samarbete, och där kan framhållas. Detta samarbete omfattar nio länder som har Östersjökust samt EU, och vi vill att arbetet intensifieras. vill utöka anslaget till åtgärder för havs- och vattenmiljö. Vi ställer oss positiva till fortsatta försök med strukturkalkning, vilket kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Arbetet med att minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor bör i princip fortgå. bör man utreda möjligheten till åtgärder till sjöss för att åtgärda effekterna av övergödningen, till exempel genom syresättning och bortförsel av slam samt biomassa. Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett problem som får allt större uppmärksamhet. Det är naturligtvis positivt, men det manar till eftertanke. Vi har ett potentiellt stort hot i form av mikroplaster i våra vatten, men är det svårt att få en tydlig bild av problemet – åtminstone ur svensk kontext. Till exempel har vi i inget problem med plastskräp som härstammar från . De plastpåsar som finns i utgör inget större miljöproblem, enligt . Man har konstaterat att plastpåsarna närmast uteslutande återvinns, oftast till ny energi. I övriga delar av världen är detta däremot ett omfattande problem – på vissa håll. Forskning har visat att av det plastavfall som hamnar i hav och oceaner härstammar från tio floder belägna i och . Det handlar om enorma mängder. Floden i beräknas exempelvis föra med sig plastskräp ut i . Det är ofattbara mängder. kanske problemet alltså överdrivs utifrån svensk kontext, som man underskattar problemet på global nivå. Vi räddar inte haven genom att fokusera på plastpåsar här. Om det är möjligt och kostnadseffektivt ska vi naturligtvis återvinna mer och förbruka mindre, men fokus måste i större utsträckning läggas på internationellt samarbete. När det kommer till mikroplaster är situationen dock en annan; här har vi ett potentiellt stort problem även i våra vatten och med ursprung i . är situationen inte klarlagd. Vi är flera här i kammaren som har lyft fram forskning från om mikroplast som återfinns i vattenlevande djur. Denna forskning har dragits tillbaka – den är inte trovärdig. Man kan inte längre hänvisa till den. Vi har sannolikt inget större problem med mikroplaster i vårt dricksvatten, men forskning och kartläggning pågår fortfarande. Man har konstaterat att mängden mikroplast som har observerats i inte har ökat. Detta betyder inte att det inte har släppts ut mer mikroplast – det har det förmodligen – men man vet inte exakt vart den har tagit vägen. Förmodligen ligger den på botten, och vi vet inte exakt vilken fara detta innebär. Detta betyder att det krävs ett fortsatt intensivt arbete på området, och vi vill gärna satsa mer resurser på kartläggning av och forskning om detta. förordar en helhetsstrategi för att reducera dessa problem. Ökade resurser bör avsättas för att kartlägga flödena av plast – både mikroplast och makroplast. Akademi, industri och handel bör åläggas att utvärdera olika plaster ur miljösynpunkt, och åtgärder bör vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter. Plaster med särskilt hög miljöbelastning bör ersättas med andra material. Vi välkomnar förslag till exempel om förbud av kosmetiska produkter innehållande mikroplaster. bör man ha i åtanke att detta inte är en speciellt betydande källa. Det är i stället vägtrafiken som är det, och sedan kommer väl konstgräsplanerna. Det finns alltså mycket mer att göra på området. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservationerna 3 och 5. 168 (C): Man saknar inte vattnet förrän brunnen är tom. Det är ett ordspråk som beskriver faran med att ta något för givet men som har blivit en mer bokstavlig verklighet för en del svenskar genom bland annat förorenat dricksvatten och vattenbrist. I är vi bortskämda med att kunna vrida på kranen och få rent, friskt vatten. Vi har till och med ett sådant överflöd att vi kan spola våra toaletter med dricksvatten. Globalt är läget ett annat. 663 miljoner människor världen över saknar tillgång till rent vatten, och 2,7 miljarder människor lider av brist på vatten under minst en månad . Med kuststräcka, mer än 100 000 sjöar och ännu fler vattendrag samt flera näringar som direkt eller indirekt är beroende av vatten är vattnet en av våra allra viktigaste resurser. Därför måste vi också värna den. För är vattenfrågan oerhört viktig. Därför satsar vi i vår budget på en blå miljard för att stärka vattenarbete. För oss är tre områden prioriterade: tillfrisknande, rena hav, sjöar och vattendrag samt säkrat dricksvatten i hela landet. Låt mig börja med . är ett av världens mest känsliga hav, och det har stora problem. Övergödning, bottendöd, överfiske, koldioxidutsläpp och en hög halt miljögifter rubbar havets ekosystem. Precis som tidigare var inne på bedrevs det mycket arbete med just , men vi kan tyvärr konstatera att har fått lite mindre fokus från den nuvarande regeringen även om havsfrågorna har varit högt på agendan. Vi ser att arbetet behöver stärkas. Mängden näringsämnen i har minskat stadigt , men koncentrationen av ämnena är fortfarande hög. Det beror till stor del på att andelen syrefria bottnar ökar där näringsämnet fosfor frigörs från sedimentet. Vi anser därför att vi behöver minska den interna belastningen i , bland annat genom att stimulera utvecklingen av nya innovationer såsom musselodling för foder eller marinbiogas. Trots att övergödningen är ett faktum har goda svenska resultat uppnåtts . Landsbygdsprogrammets miljöersättningar har varit en nyckelåtgärd för att minska näringsläckaget, och arbetet med att bland annat anlägga våtmarker och kantzoner samt anpassa gödslingen efter grödans behov har varit viktigt i sammanhanget, liksom satsningar inom projekt som Greppa näringen. Dessa kunskaper och erfarenheter behöver exporteras så att de även kommer andra länder till del. är ett innanhav med flera omkringliggande länder. Det är nödvändigt att är pådrivande i det regionala samarbetet för att alla länder ska ta sitt ansvar för tillfrisknande, vilket även tidigare talare har varit inne på. Ett annat viktigt område är de många enskilda avlopp som inte uppdaterats . Orenat avloppsvatten bidrar till syrebrist i och övergödning av våra hav och vattendrag samt ökar risken för smittspridning. En investering i ett nytt avlopp kan dock vara väldigt kostsam, vilket oroar många, framför allt människor som bor på landsbygden. Vi anser därför att uppdateringen av enskilda avlopp kräver att åtgärderna fokuserar på de områden där de gör mest nytta, så att vi får mesta möjliga miljönytta för pengarna. I har man till exempel valt en modell där rimlighetsbedömningar är en central del och där fastigheter som ligger mer än från vatten och som inte ligger vid vattentäkter kan få uppskov med att uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med annan renovering. Vi anser att det finns all anledning att titta på hur andra länder, till exempel , har valt att hantera de enskilda avloppen. Hoten mot vårt vatten är många. använder vi ett stort antal ämnen, exempelvis mikroplaster och läkemedel, som påverkar vattenmiljöerna och som de flesta reningsverk inte kan sortera bort. Spridning av mikroplaster ut i våra vattendrag kommer bland annat från däckslitage, tvätt av textilier som innehåller syntetfiber och från hygienartiklar som innehåller mikroplaster. Hur människor påverkas av mikroplaster är fortfarande ganska oklart, men i den världen påverkas hela ekosystemet. Här behöver ett större grepp tas. Arbetet för skarpare internationella regelverk och för teknikutveckling behöver stärkas, och det är viktigt att är pådrivande i detta arbete. En annan källa till spridning av mikroplaster är konstgräsplaner. Det är viktigt att det görs en komplett miljökonsekvensanalys när man fattar beslut om konstgräsplaner, lekplatser och andra anläggningar där plast- och gummimaterial förekommer. Det är också viktigt att förnybara och hållbara alternativ används i betydligt större utsträckning. presenterades en rapport från som visar att det släpps ut läkemedel i de skånska vattendragen, haven och sjöarna. Undersökningen gällde bara tjugoen av flera hundra läkemedelssubstanser som används för behandling av sjukdomar. Mörkertalet är alltså stort, och med stor sannolikhet läcker flera ton läkemedel ut i åar, sjöar och hav i hela . Läkemedelsrester påverkar ekosystemet, bidrar till infertila och tvåkönade fiskar och kan bidra till uppbyggnad av antibiotikarestens. Ett problem är att läkemedelsrester kan passera reningsverken i aktiv form utan att tas om hand. Dels behövs incitament för att minska utsläppen från hushållen, dels behövs bättre vattenreningsteknik för att hindra spridningen till naturen. Det är därför väldigt positivt att utskottet uppmanar regeringen att stärka arbetet med avancerad reningsteknik och utreda krav på rening. Men det behövs också krafttag i uppströmsarbetet. Läkemedelsanvändningen kan bli betydligt bättre i miljöhänseende. gäller att alla nya läkemedel ska miljödeklareras och att företaget ska dokumentera effekter på miljön. Vi vill därför att miljödeklarationen ska ligga till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel, så att konsumenten kan göra ett aktivt val på eller i affären. Vi vill också att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön avseende effekter på miljön. Men läkemedlens påverkan är inte bara ett problem inom gränser. av de läkemedel som används i tillverkas i indiska . Utsläpp till vattendragen av läkemedelsrester från produktionen är en starkt bidragande orsak till antibiotikaresistens i . Därför måste miljöhänsyn genom hela produktionskedjan bli en betydligt viktigare parameter vid offentlig upphandling av läkemedel. Det är helt orimligt att svensk upphandling av läkemedel bidrar till antibiotikaresistens i andra länder. Slutligen vill jag säga något om tillgången på rent dricksvatten. Förändrat klimat leder till översvämningar, som förutom allvarliga konsekvenser för samhällen också riskerar att förorena våra dricksvattentäkter. VA-infrastrukturen är dessutom väldigt eftersatt i många kommuner. Detta ökar risken för exempelvis läckage mellan avloppsledningar och dagvattenledningar samt risken för föroreningar och smittor i dricksvattnet. Nya utmaningar kräver en högre upprustningstakt och skapar ett ökat investeringsbehov. har därför föreslagit ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik samt för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten och för att motverka effekter av torka. Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Tillgången till vatten följer inte kommungränser, och den kommunala planeringen bör samordnas regionalt. Vi måste höja beredskapen för akuta situationer och underlätta det långsiktiga arbetet med lokala och regionala dricksvattenplaner. Listan på utmaningar för vårt vatten är lång. Lyckligtvis finns det också många lösningar. Det första och viktigaste steget är att vi alla – både politiker och konsumenter – slutar att ta vårt vatten för givet och börjar att se vatten för vad det är: livsnödvändigt. står såklart bakom alla sina reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 12. 169 (KD): Att vatten är det viktigaste livsmedlet är nog alla vi som är här överens om. fick jag förmånen att följa med till Somaliland och se vad vatten betyder. Somaliland ligger ju på , där det är otroligt torrt. 1 miljon människor har flyttat därifrån för att hitta vatten. Som ledamoten sa är vi i verkligen bortskämda med att ha gott om vatten, så vi får vara rädda om det. är ett hav som har ett utsatt läge. är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. Oregelbundna variationer i saltvatteninflödet medför instabila villkor för de arter som lever i havet. Den långsamma vattenomsättningen gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning utan stannar kvar och anrikas. Dessa omständigheter gör till ett särskilt känsligt hav. Det är därför motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. mår inte bra. En stor del av havsbottnen är död, och en ännu större del lider av allvarlig syrebrist. Den främsta orsaken till algblomning och döda bottnar är övergödningen. Viktiga insatser har gjorts för att minska utsläppen från avlopp och jordbruk, men det räcker inte att bara minska tillförseln för att väcka liv i . Här krävs mer arbete, och det är viktigt att alla länder kring hjälps åt. Vi kristdemokrater lägger i vår budget för att starta ett storskaligt syresättningsprojekt av för att få tillbaka torsken och tränga tillbaka algblomningen, där vi vet att blåalgerna producerar nervgiftet BMAA, som orsakar , alzheimer och Parkinsons sjukdom. fiskade vi torsk i . har vi tvingats att sänka vår fiskekvot för torsk i till , eftersom torsken inte kan fortplanta sig på grund av fosforhalten i de döda bottnarna. Läkemedelsrester i avloppsvattnet är ett stort bekymmer. Vi föreslår att avloppsreningsverk utrustas med avancerade reningsmetoder, som klarar att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte kan tas om hand i nuvarande processer. Det bör också finnas ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter och hygienprodukter. har föreslagit ett totalförbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. Även om dessa produkter står för en mindre andel av mikroplasterna i havet skulle ett sådant förbud ha ett tydligt värde. När det gäller frågan om enskilda avlopp måste ett regelverk komma på plats som verkligen fungerar. Det ska vara möjligt att fortsätta med enskilda avlopp på landsbygden. Dessa ska dock, även då de ligger i samlad bebyggelse, kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven utan att detta medför en skyldighet för kommunen att ordna kommunalt vatten och avlopp i bebyggelsen i fråga. De tre lagar som reglerar vatten och avlopp – , anläggningslagen och vattentjänstlagen – bör revideras så att de harmonierar med varandra. Det handlar om själva lagarna men kanske framför allt om hur rättspraxis utvecklats på området. I motionen anförs även i yrkande 4 att den som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav i normalfallet inte ska påtvingas ett kommunalt avlopp. De enskilda avloppens andel av miljöpåverkan på är förhållandevis liten. Enligt Havs- och vattenmyndighetens förslag till ny förordning om små avloppsanläggningar ska kravet på fosforrening sänkas från till i vissa områden. För hus som ligger avsides på näringsfattiga marker borde kravet på fosforrening kunna slopas helt. Enligt motionärerna ägs många icke godkända avlopp av äldre personer eller andra med små ekonomiska resurser. Investeringen för att installera ett godkänt avlopp kan vara orimligt betungande eller omöjligt att genomföra för dessa fastighetsägare. Det finns totalt fem olika yrkanden i betänkandet som jag självfallet står bakom, men för att tids vinnande väljer jag att enbart yrka bifall till reservation 11 om regler för enskilda avlopp. 170 (S): Att vi debatterar havs- och vattenmiljö här betyder extra mycket för mig. Jag är uppvuxen på i . Havet har alltid varit självklart närvarande i mitt liv. Jag har sedan jag var liten spenderat mina somrar i familjens sommarstuga i . Min morfar och min morfars bror var fiskare, och jag fick tidigt i mitt liv uppleva havet på nära håll. Det är många i min närhet som har jobb som är beroende av havet. Det handlar både om fiskeindustrin och om turistnäringen, inte minst. Havet, det rena havet, är en del av vår livskvalitet för fritid och jobb, friluftsliv och försörjning. Jag vet inte om jag är ovanlig eller om jag är som alla andra. Jag har nog tagit det rena havet för självklart. Och varje ny kunskap om de hot som finns mot det rena havet har engagerat mig och gjort mig förfärad. Arbetet här i och i miljö- och jordbruksutskottet har lärt mig mer och mer om de utmaningar som vi måste lösa för att vi återigen ska ha ett rent hav. Och det är något som, handen på hjärtat, många i min hembygd egentligen ser och förstår. Havsmiljön har stadigt försämrats. Vi som bor där kan se det på riktigt – på nära håll. Vi ser algblomningarna, och vi ser högarna med plastskräp som växer i vikarna och som blivit värre . Vi ser att de små fiskebåtarna har försvunnit, och allt färre försörjer sig direkt på det som havet ger. Jag vill att min son ska kunna uppleva ett rent kustlandskap och ett rent hav. Jag vill inte att han ska säga till mig: Mamma, du är ju politiker. Vad gjorde du när du hade chansen? Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Vi socialdemokrater har arbetat för att få fram politiska åtgärder för rent hav. har regeringen i budgeten levererat. Det är en mycket bra och ambitiös satsning på havet och vattenmiljön som rullat igång, för det saknas ju inte idéer om vad som behöver göras. Det som har saknats är politisk vilja, handlingskraft och resurser, pengar. Vi har slutligen löst det problem med städning av stränder som våra kustkommuner har. Vi har skyddat massor av känsliga havsområden med reservat. Vi håller på att förbjuda mikroplaster i kosmetika, små plastpartiklar som försvinner ut genom våra avlopp och som till slut hamnar i havet. Längs finns 17 000 vrak. Experterna säger att 30 av dem är en akut miljöfara. Det är gifter som kommer att läcka ut. Regeringen har avsatt pengar för att påbörja saneringen av dessa, något som vi socialdemokrater från har tjatat om i åratal. Vi har också alla gifter, dioxiner och PCB, som läcker från gamla synder på bottnen. kommer det också pengar för sanering. Även om det inte är någon lätt uppgift som går snabbt är det en början. Vi tar krafttag mot övergödningen. Vi inför stöd till blå fångstgrödor. Odling av musslor kan faktiskt göra nytta för miljön för att samla in övergödande ämnen. Vi anslår pengar för att fortsätta arbetet mot dåliga avlopp.