prot · H50998 · 2018-04-16 00:00:00 — Min fråga är: Om vi är överens om att det råder stor brist på äldreboenden, varför är då så angelägen om att lägga ned 23 000 platser på äldreboenden som drivs av privata ägare? Är det inte rimligt att det lägga det ideologiskt motiverade kravet åt sidan när vi har den här stora bristen? 72 (V) replik: Jag skulle vilja vända på frågeställningen och fråga varför vill att skattepengarna ska gå till stora privata vinstuttag i stället för fler äldreboendeplatser inom äldreomsorgen. Det är nämligen det som faktiskt händer. I de vinstdrivande bolagen är det en enorm avkastning på det operativa kapitalet, jämfört i övriga tjänstesektorn, så det är självklart att väldigt mycket av de skattepengar vi betalar går till annat än det som de är avsedda för. Vi har varit med och fått igenom historiskt stora satsningar på välfärden, mycket större än vid makten, då antalet anställda inom välfärden faktiskt sjönk. Vi satsar 10 välfärdsmiljarder, varav 2 miljarder till äldreomsorgen. Dessutom finns det ett investeringsstöd för byggande av fler äldreboendeplatser. Jag är också orolig för äldreomsorgen. Det behöver anställas fler undersköterskor. Vi behöver, precis som tar upp, satsa mer på utbildning och fortbildning. Vi behöver förbättra arbetsvillkoren och lönerna. Det behövs förstärkta välfärdsmiljarder . Det kommer helt enkelt att vara avgörande för hur vi lyckas hålla ihop samhället. Därför vill jag inte sänka skatter, som verkar tycka vara lösningen. Jag får det inte att gå ihop hur sänkta skatter ska finansiera fler platser på äldreboenden, mer utbildning inom demensvård och fler undersköterskor. Men det kanske kan förklara för mig. 73 (KD) replik: Först och främst måste man prioritera väldigt hårt om man ska klara att sänka skatten på arbete och göra stora välfärdssatsningar. Vi kristdemokrater lägger ju mer på vården och omsorgen än vad parti gör, trots att vi sänker skatten på arbete. Vi höjer också en del skatter på miljöförstöring och konsumtion för att klara av de här satsningarna. Jag kanske inte ska vara så förvånad, men det är ju uppenbart att omsorg om de äldre på de 23 000 äldreboendeplatserna inte sträcker sig längre än att hon är beredd att använda dem i sin kamp för att få bort mångfald och valfrihet från äldreomsorgen. Mitt skäl till att jag vill ha alternativ inom äldreomsorgen är att också äldre personer, som befinner sig i en skör situation, ska kunna välja bort det som inte fungerar. Den möjligheten vill inte ge de äldre. Hon vill dessutom ta ifrån dem deras äldreboendeplats, där de kanske känner sig tryggare än vad de gjort någon annanstans. 74 (V) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande I äldreomsorgen är det riskkapitalbolag som är de stora dominanta aktörerna; de har av de privata verksamheterna. Det säger något – man är där för att tjäna pengar. Vi vill också ha mångfald, och det är just därför vi vill begränsa möjligheterna för till exempel riskkapitalister att vara i äldreomsorgen. Vi vill att det ska vara seriösa aktörer som är där för de äldres egen skull, för att man vill någonting med verksamheten. Alla som är där för äldreomsorgens skull kommer att kunna fortsätta att vara kvar. talar om att man ska prioritera väldigt hårt för att kunna sänka skatter och satsa på välfärden. Men i era samlade budgetalternativ från den borgerliga sidan, , är det som ni prioriterar väldigt starkt enorma besparingar på sjuka och arbetslösa, och även dessa människor har barn. Hur ska deras uppväxtvillkor påverkas om deras mammor och pappor ska få sin ekonomiska situation så kraftigt försämrad? 75 (L): är på många sätt ett fantastiskt land. Jag hör till dem som verkligen tror på . Jag tror att vi kan skapa ett samhälle där driftiga företagare skapar nya jobb och jämlikheten ökar genom att skolan fungerar och att vi kan skapa ett hållbart samhälle genom att klimatutsläppen minskar – ett samhälle som håller ihop. Men för att göra detta behöver vi ha rätt verklighetsbild. Därför blir jag väldigt orolig när jag hör hur regeringen skönmålar hur går. Det finns alltid en risk att man som oppositionspolitiker svartmålar, att man målar allting med svarta penseldrag, men jag tänker inte göra det. är ett bra land, ett fantastiskt land. Men det finns gott om samhällsproblem att ta itu med. Var sjätte ungdom lämnar utan att vara gymnasiebehörig. Bidragsberoendet fördjupas när människor fastnar . Sysslolösheten är i sin tur grogrunden för de kriminella gäng som stärker sin närvaro i våra utsatta förorter, som förpestar med sin närvaro i de utsatta förorterna. Att polistätheten är den lägsta visar på allvaret i frågan. Vårdköerna växer, och det blir allt svårare att komma i kontakt med vårdcentralen. Vi ser att välfärdsstaten och rättsstaten inte fungerar, och då utmanas vårt samhällskontrakt. Vad får vi egentligen för våra skattepengar, frågade en medborgare mig . har världens högsta marginalskatter på arbete, men vi har inte världens bästa välfärd. Min slutsats är att inte behöver höjda skatter utan fler skattebetalare, och ska vi få fler skattebetalare måste vi börja med att investera i att bygga starkt både nu och på . Det handlar om skolan. Att var sjätte elev lämnar utan att vara behörig till gymnasiet är en historiskt hög siffra. Var sjätte elev! Det är en del av ett samhälle där klyftorna växer, inte minst mellan den som får stöd i skolan hemifrån och den som lämnar skolan för att stötta sina föräldrar hemma. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande När detta dras till sin spets ser vi framväxten av en ny underklass. Det skapar en grogrund för ett samhälle som slits isär och en växande kriminalitet. Vi får ett samhälle där det blir viktigare varifrån du kommer än vart du är på väg. Det är motsatsen till den liberala visionen om samhället. Din framtid ska inte avgöras av din bakgrund; varifrån du kommer ska betyda mindre än vart du är på väg. Det är beklämmande att se att trots att var sjätte elev lämnar utan att vara gymnasiebehörig är det en total avsaknad av satsningar på skolan i den budget som ligger på bord. Det är till och med så att det läggs lika mycket pengar på elbåtmotorer som på skolan. Det är löjeväckande, men också oroväckande eftersom det sänder en tydlig signal om att skolans problem inte tas på allvar. Jag ser framför mig att svensk skola behöver rejäla reformer för kunskap och studiero och för att höja läraryrkets status så att fler elever vill bli lärare. Liberalerna satsar på förlängd skolplikt för nyanlända och fler förstelärare i utanförskapsområden. Vi sätter fokus på ordning och reda, och vi prioriterar lärarna. Vi vet att klassresan börjar i klassrummet och att kunskap är makt. Det växer fram en ny arbetslöshet i . Mitt i högkonjunkturen är antalet utsatta på svensk arbetsmarknad 300 000. Vi ser ökade klyftor mellan den som har ett arbete och den som står utanför och inte får ta del av en arbetsplatsgemenskap. Vi ser att bidragsberoendet fördjupas. Två av tre är fortfarande bidragsberoende efter att de först fått socialbidrag. När sysslolösheten biter sig fast släcks hoppet om en bättre framtid, och när bidragsberoendet går i arv i flera generationer framåt blir svagare. Detta blir inte minst tydligt i våra invandrartäta förorter, där sysslolösheten breder ut sig. Det blir en grogrund för religiös extremism, och här hämtar de kriminella gängen hämtar sin näring. När det är högkonjunktur i är det inte högkonjunktur i , eller . Det gäller att skapa en arbetsmarknad där alla behövs och där det finns fler enkla riktiga jobb för dem som står utanför. Vi ska ha höga förväntningar på människor. Alla kan och ska bidra, och den som lever på bidrag ska utföra en praktik eller insats för att få bidrag. Det är en politik som lyfter människor och som också lyfter . Utbildning ska löna sig. Liberalerna står upp för det strävsamma . Utbildning, ansvarstagande och flit ska löna sig i ett samhälle. Så är det inte i dagens . För många är det en dålig ekonomisk affär att välja att lägga tre, fyra eller av sitt liv på att utbilda sig och leva på studielån. Det är helt orimligt. En liberal rättvisesyn handlar om att alla ska ha samma förutsättningar men också om att utbildning, strävsamhet och flit ska löna sig. Hur ska vi ha råd med vår gemensamma välfärd? Det är en fråga som många människor som jag träffar ställer sig. I debatten målar finansminister upp det som att alla pengar som används i går till rimliga och produktiva saker. Så är det inte. Regeringen lägger pengar på en lång rad saker som inte löser några samhällsproblem. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Låt mig ta några exempel. För det första bygger man ut Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadspolitiken får , vilket är dubbelt så mycket som det svenska försvaret. Man bygger ut i en högkonjunktur. För det andra ger man bidrag till byggherrar för att bygga bostäder, trots att det är högkonjunktur och bostäderna byggs ändå. För det tredje har man en plakatpolitik som sätter signalpolitiken före det som faktiskt ger resultat. Det tydligaste exemplet är att man ger en särskild bonus till den som köper en elcykel. Jag är själv en cyklande människa som cyklar mer än jag kör bil, men, med all respekt, subventioner till elcyklar löser inte den gemensamma globala klimatproblematiken. Den kan vi enbart lösa med en europeisk koldioxidskatt och gemensamma ansträngningar. Jag hör till dem som menar att de reformer vi gör måste vara fullt finansierade. Om man inte vågar göra denna prioritering och inte vågar dra ned på de utgifter jag här redogjorde för kommer vi framöver att se höjda skatter. kommer att höja skatten , men behöver inte högre skatter utan fler skattebetalare. Det finns en risk att högkonjunkturen skymmer sikten, men kommer lågkonjunkturen. känner svenska företag av den mördande konkurrensen från kineser, amerikaner och tyskar. Det den svenska företagaren vet är att han eller hon måste vara lite bättre än sin tyska eller amerikanska konkurrent. Precis samma förhållningssätt bör prägla den ekonomiska politiken i . Vi är en liten, öppen ekonomi i norra utkanter som behöver ha bättre ekonomiska villkor än våra konkurrentländer. Vi ska inte ha högre skatter än vad de har. Det ska vara mer attraktivt att vara företagare i . Det ska vara mer attraktivt att förlägga sitt huvudkontor i och inte som när Nordea lämnar och Spotify väljer att noteras på den amerikanska börsen. Det är tecken på att inte har bättre ekonomiska villkor än andra länder. Allra sist: Liberalerna sätter skolan först. Ska vi göra starkare och bygga ett jämlikt samhälle som håller ihop och där vi också har de skarpaste företagarna måste skolan fungera. I vår budgetmotion prioriterar vi skolan. Vi prioriterar kunskap och studiero och att höja läraryrkets status. När skolan fungerar, fungerar . 76 (MP) replik: bytte vi inriktning på den svenska politiken, bort från orättvisa skattesänkningar till investeringar i samhällsbygget. Vi gör nu en kraftsamling för att göra samhället bättre tillsammans, och det är vårt vägval. Med i regeringen har fått en tuffare klimatpolitik och tagit stora kliv för att nå klimatmålen. presenterade vi den största miljöbudgeten någonsin med rekordmånga satsningar på klimatet och miljön. Med vårbudgeten satsar vi ännu mer på miljön och klimatet. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande i regeringen har sett till att har infört världens mest ambitiösa klimatlag, tagit internationellt ledarskap för att haven ska bli renare och ändrat riktning så att industrin går åt ett mer hållbart håll. Vi har också gjort så att fler kan resa mer fossilfritt och välja att pryda sina tak med solceller. Dessutom kan fler välja cykeln framför bilen med vår, märk väl, hyllade elcykelpremie. Jag ska inte bara prata om miljö och klimat, för det handlar också om riktningen för politiken på andra sätt. För oss är valet enkelt. Ska vi gå framåt tillsammans, eller ska vi gå tillbaka till sänkta skatter och växande klyftor? Fördelningspolitik med en social hållbarhet är viktigt för . Det är en fråga som är viktig också för många som kallar sig socialliberaler. I Liberalernas senaste budgetar föreslås dock en synnerligen dålig fördelningspolitik. De stora satsningarna ligger på skattesänkningar just för dem med högst inkomster. Min fråga till är: Känner du dig nöjd med att den liberala politiken ökar de ekonomiska skillnaderna kraftigt och att Liberalernas politik gynnar män mer än kvinnor? 77 (L) replik: Jag skäms inte över att vi i vår budget tydligt säger att utbildning ska löna sig. Det är en princip som jag vill stå upp för, och den syns i det budgetalternativ som Liberalerna har lagt på bord. Det är en viktig inriktning för . Astras chef och ledning säger till exempel: När vi ska rekrytera folk från andra länder till säger de att det inte direkt är våra skatter som gör att de vill flytta hit, även om har rent vatten och bra barnomsorg. Det är klart att skatterna är ett problem för svenska företag, och framför allt gör de att utbildning lönar sig dåligt. Vi sänker skatten i vår budget också för dem som har lägst inkomster och för dem som går från bidrag till arbete. Vi har en politik som är mycket inriktad på att minska de ökade klyftorna. Den stora klyftan i det svenska samhället handlar inte om att barnmorskor ska ha högre skatt utan om att det finns en klyfta finns mellan den som har arbete och den som inte har det. När man lyssnar på er i påminns man om att det fanns då ni inte lät som socialdemokrater. Med all respekt, men retoriken är otroligt vänsterinriktad, vilket bekymrar mig. Vad hände med synen på småföretag? Vad hände med synen på valfrihet? Vad hände med synen på att tro på att företagare bygger ? Man hör ingenting om det längre. När du kritiserar vår budget och säger att den inte har någon miljöpolitik blir jag mycket bekymrad. Jag tror att ni och vi vill samma sak men har lite olika sätt att göra det på. Liberalerna tror på principen att förorenaren ska betala, och därför har vi en grön skatteväxling i vår budget. Vi höjer miljöskatterna, och vi sänker skatten på arbete. Vi tror däremot inte på plakatpolitik. Vi tror inte på riktade subventioner till det som politiken tror ska ge effekt. Vi tror inte på detta. gör man olika bedömningar i politiken, men försök inte ge en bild av att vi inte värnar miljön! Vi är otroligt aktiva i klimatfrågan. 78 (MP) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag tror inte att jag försökte ge någon bild alls av Liberalernas miljöpolitik just . Den kan vi återkomma till. Angående att Liberalerna och inte tror att våra miljöförslag leder fram till det som vi säger kan vi lyssna på till exempel , som säger att det är dessa åtgärder som kommer att sluta det klimatgap som alliansregeringen lämnade efter sig. Men jag ser fram emot Liberalernas offensiva miljöförslag. Jag tänkte också kommentera att ofta använder ordet flit – att det ska löna sig att vara flitig. Jag tycker att detta visar en människosyn som jag inte delar: att man tycker att den som går på är mer flitig än den som är lokalvårdare och försöker skaffa ett jobb och försörja sina barn. Jag märker att inte svarade på frågan om han gillar sin ekonomiska politik, som ökar skillnaderna i samhället och som ger män betydligt mer än kvinnor. 79 (L) replik: Då får jag vara jättetydlig, även om jag tyckte att jag svarade mycket tydligt. Jag är otroligt stolt över vår ekonomiska politik, för den säger att utbildning ska löna sig. Det är en princip som jag tycker är viktig att stå upp för. hade synpunkter på ordet flit. Jag tycker att känns väldigt tråkigt när man i debatter medvetet missförstår intentionen, som om jag vore en ond människa. Det är klart att jag ser upp till alla människor som gör sitt bästa, oavsett om de har utbildning eller inte. Men jag tycker också att det är rimligt att en person som utbildar sig eller som blir chef på jobbet och därmed tar lite mer ansvar än andra och får mer skäll inte ska straffbeskattas för det. Jag skäms inte alls för vår ekonomiska politik. Jag tycker att det är rimligt att utbildning ska löna sig, att den som tar ansvar ska få skörda frukterna av det och att flit ska löna sig. Jag hoppas att vi inte behöver missförstå varandra. Jag tror att vi vill det bästa – jag hoppas det. Vi vill alla bygga samhället bra, men vi har olika tekniker och visioner för att göra det. 80 (V) replik: mäter konkurrenskraften i olika länder. Sedan Liberalerna lämnade regeringen har klättrat 30 placeringar – det tycker jag säger ganska mycket. Bloomberg mäter innovationskraften, och där ligger vi tvåa. mäter näringslivsklimatet, och där ligger vi i topp. Jag tänkte att det kan vara bra att upplysa om detta. pratar om att ansvarstagande och flit ska löna sig. Sedan spar enorma belopp på människor som har jobbat sig sjuka och helt enkelt har jobbat så att kroppen och hjärnan har tagit slut. Vidare säger att skolan ska komma först, men det stämmer ju inte. Det som kommer först i er budget, , är skattesänkningar. Om man tittar på hur de fördelas ser man att de som redan har det absolut bäst får lika mycket som de övriga av befolkningen. Anser ni i Liberalerna att dessa inte anstränger sig tillräckligt mycket, inte är flitiga och inte bidrar till samhällets utveckling, eftersom er fördelningspolitik ser ut på det sättet? Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Är det så, , att män anstränger sig så mycket och är mycket mer flitiga än kvinnor, eftersom ni ger dubbelt så mycket till män som till kvinnor i er budgetpolitik? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på detta, för jag tycker att det är mycket relevant information till medborgarna. Om ni ska sätta skolan främst måste ni lägga 20 miljarder på skolan , för det är ungefär så mycket ni sänker skatterna med. 81 (L) replik: Vi finansierar våra skattesänkningar fullt ut, bland annat i en grön skatteväxling. Vi har inte de vidlyftiga utgifter som har till exempel för Arbetsförmedlingen eller bidrag till byggherrar. Det är därför vi kan göra den prioriteringen. Vi sätter skolan först av en anledning. Vi gör det därför att vi tror att det bygger starkt, att det ger alla barn möjlighet att växa och att det gör att alla barn kan lära sig något i skolan, men då måste man utgå från att alla elever är olika. Det är vad vi gör i vår budget, där vi satsar på kunskap och studiero. Vi säger också tydligt att läraryrkets status måste höjas. är arg – man känner det – över att ett parti kan lägga fram ett förslag som säger att utbildning, flit och ansvar ska löna sig. Det illustrerar skillnaden mellan en socialistisk rättvisesyn och en liberal rättvisesyn. För en socialist handlar jämlikhet alltid om att ta från de rika och ge till de fattiga och om inkomstutjämning. För en liberal handlar det om att alla ska ha samma förutsättningar men också om att den som exempelvis utbildar sig och avstår från att jobba i fyra ska få skörda frukterna av det. Det är olika synsätt. Jag tycker att det är viktigt att stå upp för synsättet att utbildning ska löna sig. Jag skäms inte det minsta för det. Innebär det att barnmorskan får lägre skatt? Innebär det att klyftorna i samhället ökar? Nej, det gör det inte, för vi gör parallella insatser som gör att den som står utanför arbetsplatsens gemenskap kommer in i den. När fler människor kommer i arbete minskar klyftorna, för den största klyftan är mellan den som har arbete och den som inte har det. Det är två helt olika ideologiska synsätt som möts här. Min intressanta fråga till blir: Var går egentligen gränsen för hur mycket skatt du vill ta ut? 82 (V) replik: I vår senaste budgetmotion, innan vi började budgetförhandla, hade vi en skattekvot på , ungefär som det var när regerade i det här landet. Under er regeringstid ökade de ekonomiska klyftorna mest i av alla . Jag tycker att det är tydligt. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande För en liberal verkar det vara de 10 rikaste procenten som ska gynnas. Varför får de annars lika mycket som de övriga av befolkningen? Liberalerna brukar säga att de är feminister, men varför får då män dubbelt så mycket som kvinnor? Anstränger sig inte kvinnor tillräckligt mycket? Anstränger sig inte de övriga av befolkningen tillräckligt mycket heller eftersom de inte får samma möjlighet att ta del av Liberalernas inkomstförstärkningar? Och nej, , för er kommer inte skolan först, utan för er kommer skattesänkningar först. Annars hade skolan i er budgettabell legat 20 miljarder över regeringens och budgetalternativ, och det gör det inte. 83 (L) replik: Det är klädsamt om vi liberaler berättar om våra förslag, så kan berätta om sina förslag. Vi har den ordningen i debatten. Då vill jag berätta att det som vi redan har gjort i vår budget är att lägga 16 miljarder mer på skolan än vad och regeringen gör. Det gör vi för att vi sätter skolan först och för att vi verkligen vill prioritera den. Vi vet nämligen att om det är någonting som ger jämlikhet i ett samhälle är det när klassresan börjar i klassrummet – det är där den börjar. Vi är tydliga med den prioriteringen. Diskriminerar vi kvinnor i vår skattepolitik? Det gör vi absolut inte. Såklart gör vi inte det. Det som det handlar om är att män i vårt samhälle tjänar mer därför att män ofta jobbar i privat sektor och därför att vi politiker har varit för dåliga på att få upp lönerna i kvinnodominerade yrken. Det vill vi göra någonting åt när vi exempelvis säger att lärarlönerna måste upp. Det är ett sätt för oss att ta vårt feministiska ansvar. Det är mycket tydligt att vi har väldigt olika ideologiska utgångspunkter. Det vore klädsamt om man inte anklagar den andra för att vilja något illa med samhället. 84 (KD): Det bekräftas med denna vårproposition att betalar ett högt pris för regeringens passiva politik. De som betalar det högsta priset är de allt fler arbetslösa som finns i utsatt ställning, som inte får en chans i en arbetsgemenskap, som inte får visa vad de går för och som inte får en chans att försörja sig själva. De som också får betala ett högt pris är de som inte får en plats på ett äldreboende, där bristen har ökat . Det är också de som är utsatta för brott, inte minst i våra förorter, och det är alla sköra personer i behov av vård som får vänta i allt längre vårdköer. Dessa personer betalar passivitetens pris, och har inte råd med en mandatperiod till med samma politik. Vi har hört från regeringen måla tillvaron i relativt ljusa färger. Det är inte svårt att se att konjunkturvädret är vackert och att förutsättningar att möta också stora utmaningar i grunden är goda. Det är bra. Det handlar om hög utbildningsnivå, naturresurser, innovationer, framgångsrika företag, driftiga entreprenörer, stort engagemang i civilsamhället och många som går till jobbet i ur och skur. Arbete är grunden, skogen är vårt gröna guld och tilliten vår osynliga diamant. Stor tillit mellan människor är också samhällsekonomins dolda tillgång. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande En lång högkonjunktur och Alliansens jobbreformer har dessutom fyllt skafferi med goda råvaror. Det har varit många goda år i rad, men regeringen har förslösat högkonjunkturen. Man har haft stora resurser till sitt förfogande, men man har grävt ned talenterna. Strukturellt riktiga reformer har lyst med sin frånvaro. Denna passivitet gör nödvändiga reparationer svårare och dyrare, och den drabbar behövande här och . I stället har regeringen använt våra gemensamma resurser och till och med höjt skatten på arbete, sparande, förkovran och till och med givmildhet för att kunna strössla ut ett antal reformer ur ett slags godispåse – både små- och storgodis, skulle man kunna säga.