prot · H509104 · 2018-04-25 00:00:00 — Ändå vill flera av de borgerliga partierna utöka provanställningstiden – . Det är inte rimligt. Ett modernt samhällsbygge utgår från allas delaktighet, från så jämlika förhållanden som man nu kan få mellan arbetsgivare och arbetstagare. Om vi menar allvar med ett demokratiskt samhälle, vilket ändå en majoritet av den här kammarens partier påstår sig vilja ha, bör man också vara för jämlikhet i arbetslivet. Allt annat är ju vansinnigt omodernt. Vi kan inte backa oss in . , 2018, går svensk arbetsmarknad åt helt rätt håll: Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden ökar. Vi ser att det fortfarande finns många utmaningar att lösa för att alla ska komma i arbete, men vi kan ändå se att det går åt rätt håll. När alla arbetsgivare som jag möter när jag är ute skriker efter hjälp med att hitta kompetent personal att anställa, då skriker borgarna efter att det ska vara lättare att sparka folk. Jag tycker att det är obegripligt för en politiker i samtiden. Nästan alla har i den här talarstolen talat om att man vill ha en arbetsmarknad som kombinerar trygghet och flexibilitet. Det är precis det som vi har byggt upp. Om de borgerliga partierna vill vara moderna borde ni snarare utgöra en majoritet tillsammans med oss för att förstärka anställningsskyddet och löntagarnas rättigheter i arbetslivet. Det som vi behöver göra för att möta framtiden är att skapa fler trygga människor i samhället och i arbetslivet, inte färre. Jag yrkar härmed bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla motioner. 102 (M) replik: Detta är nonsens, och du går tyvärr över gränsen. Jag sa i mitt anförande att jag önskar en vettig och välbalanserad debatt om dessa viktiga frågor. Att blanda in metoo och påstå att våra förslag skulle leda till en förändring på det området är ingenting annat än osant. säger också att det bara är här i kammaren som vi diskuterar denna fråga. Jag tycker inte att det stämmer. Jag träffar företagare, anställda och arbetsgivarorganisationer som lyfter dessa frågor och tycker att man ska titta på dem. När jag satt i civilutskottet under alliansregeringen diskuterade man om det skulle göras en översyn. En av våra uppgifter är ju att titta på, analysera och resonera kring lagstiftningen. Då handlade det om PBL, som kom till 2010, och det var Socialdemokraterna som ville se om den lagen hade fått effekt. Här har vi en lag som Socialdemokraterna inte ens vill se över. För mig är det väldigt underligt. Jag tycker att det är tråkigt med den låga debattnivån. Jag hade en fråga också. Jag tog i mitt anförande upp den tudelade arbetsmarknaden och Socialdemokraternas mål att ha lägst arbetslöshet 2020. I betänkandet står det att utskottet konstaterar att regeringen är aktiv på området för att skapa nya vägar in på arbetsmarknaden. Jag räknade upp ett antal förslag som vi har lagt. vill jag veta: Vad menar med de här sakerna? Vad är det som man har gjort? 103 i (S) replik: Om vill ha en välbalanserad, värdig debatt i politiken kanske vi inte ska börja med att kalla något för nonsens, som det sas från talarstol, framför allt inte när det handlar om metoo, som på ett väldigt bra sätt har varit omvälvande i det svenska samhället. Det går inte att komma ifrån att det finns många berättelser i metoo-rörelsen från de personer som jobbar med tidsbegränsade anställningar under otrygga förhållanden. När man är utsatt, helt beroende av arbetsgivarens godtycke och helt beroende av inkomsten är man också i ett mer prekärt läge när det gäller att ska säga nej när arbetsgivaren kanske ger sig på dig på ett otillbörligt sätt. Det är märkligt att bortse från det. Vill man skapa mer godtycke på arbetsmarknaden blir det fler anställda som är mer beroende av sina arbetsgivare och ganska hjälplösa i en sådan situation, och det vill jag motverka. Vi har inte alls sagt att vi inte vill se över denna lag , tvärtom. Jag tycker att det finns mycket i den lagen som man kan se över. Den har också förändrats ett antal gånger , och det har ju inte skett till arbetstagarnas fördel, snarare tvärtom. Som jag sa i mitt anförande finns det en utredning där det ingår att se över detta med hyvlingar och hur man ska kunna förstärka de anställdas rättigheter och trygghet där. Vi behöver se över allmänna visstidsanställningar. De har verkligen ställt till det för balansen på arbetsmarknaden. 104 (M) replik: Med nonsens menar jag naturligtvis inte metoo-rörelsen. Med nonsens menade jag att man blandar bort korten. Det finns ingenting i det moderata förslaget som på något vis skulle göra anställningstryggheten mer godtycklig. Jag blev väldigt upprörd över de anklagelserna. Det jag försökte påpeka i mitt anförande var precis det som tog upp i sitt anförande. Vi har avtalsturlistor på de flesta arbetsplatser. Det som jag ville lyfta fram var att alla arbetstagare ska ha samma rätt, inte bara den rätt som förhandlas fram på den enskilda arbetsplatsen, det vill säga förhandlingar i slutna rum i stället för att se till att alla har rättigheter när det gäller kompetens. Jag fick inget svar på min fråga. Tiden rann tydligen iväg. Men ni har haft på er att komma med förslag och reformer under en högkonjunktur för att försöka att få in fler på arbetsmarknaden. Jag tog som exempel med ett antal ungdomar som är arbetslösa . Vad har ni gjort? hänvisade till ett antal utredningar, men det hade varit intressant att se några reformer på området. 105 i (S) replik: De utredningar som jag hänvisade till handlade om lagen om anställningsskydd. Jag tror inte att den lagen är det redskap som man ska använda för att få in fler på arbetsmarknaden. Där finns betydligt mer effektiva saker som regeringen kan göra, vilket vi också har gjort. Vi har till exempel tillskapat 100 000 fler utbildningsplatser. Jag är säker på att även ni borgerliga ledamöter möter arbetsgivare som har stora behov av kompetent personal som är rätt utbildad för de lediga jobben. Detta försöker vi hantera. Det har inte hanterats under de tidigare åtta åren, då man snarare drog ned på vuxenutbildningen i stället för att satsa på den. Vi satsar stort för att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna studera till ett yrke och få ett riktigt jobb. Det är en av de sakerna som vi gör. Vi har också flera olika subventionerade anställningsformer via Arbetsförmedlingen. är de nya etableringsjobben på plats, som parterna har förhandlat fram. Vi har kraftigt subventionerade former av anställning. Det finns till och med jobb där arbetsgivaren har 100 procents subventionsgrad för att ta in en som står långt ifrån arbetsmarknaden plus att man har ett handledningsstöd för att kunna lära upp personen i arbete. Det är inte dyrt att anställa människor . Det är inte det som är problemet. Det som skiljer oss åt är att de borgerliga partierna vill att det är den enskilde som ska ta smällen med sänkta ingångslöner. Vi tycker att det är bra om det är billigare för arbetsgivaren att anställa vissa personer, och då är det också ett ansvar för oss från staten att subventionera de anställningarna. Det är inte den enskilde som själv ska bära detta. 106 (C) replik: Tack för din tydlighet i debatten, . Det är alltid intressant att diskutera dessa frågor eftersom det är så mycket makt involverad. Det gäller både makten från politikens sida och makten över sitt eget liv, sin situation och sin möjlighet att påverka sin vardag. Låt oss vända denna diskussion och fundera utifrån det andra hållet. Då låter det kanske inte som att vi står så långt ifrån varandra. I grund och botten tror jag visserligen att det finns stora skiljelinjer, men det finns också en gemensam ambition. Den tycker jag kommer bort när vi bombastiskt dundrar på i god valrörelseanda. Det som driver svensk arbetsmarknad, och som handlar om möjligheten att utveckla enskilda företag och framför allt svensk ekonomi, är att människor väljer att utveckla sig kompetensmässigt eller erfarenhetsmässigt. Samma sak gäller företagen. De anställda är oerhört beroende av vilken arbetsgivare de har och vilka ytterligare kompetenser som tillförs för att man ska utvecklas vidare och vice versa. Det är ett ömsesidigt beroende av varandra. Att ha regler som helt och hållet fokuserar bara på antalet år hjälper och driver inte en sådan utveckling. När vi diskuterar att gå över och i stället använda kompetens är vi inte ute efter att det ska vara godtyckligt för en enda person att avgöra vad som är kompetens. Detta måste självklart regleras så att det finns en gemensam bild av vad den kompetensen utgörs av. Vi tycker att det skulle vara tydligare för både företagen och den anställde att man måste utveckla sin kompetens. Det är det som driver framåt. 107 i (S) replik: Jag tycker inte att jag är mer bombastisk i denna kammardebatt än i någon annan som vi har haft på samma tema, för det här är en fråga som engagerar mig och hela mitt parti väldigt mycket. Kompetensen ska regleras på något sätt, säger och vill att kompetens ska vara starkare än anställningstid. Jag undrar vad ”på något sätt” innebär. Det är väldigt svårt att lagreglera vad kompetens är för alla olika människor, tänker jag. Däremot kan såklart arbetsgivaren ha en uppfattning om detta. Eller så kan man tänka sig att facken tillsammans med arbetsgivarna har en uppfattning om vilka kompetenser som behöver finnas kvar på arbetsplatsen för att allting ska fungera. Då hamnar vi ju i det system som vi har . säger å ena sidan att kompetensen ska vägas in mer och å andra sidan att alla företag med mindre än 50 anställda helt ska undantas. Om man luckrar upp det vi har får vi ett fullkomligt godtycke och har ingen förhandlingssituation mellan facket och arbetsgivaren. Jag anser inte att och jag står varandra speciellt nära i synen på de arbetsrättsliga lagarna. Vi står varandra nära när det gäller att vi vill att så många människor som möjligt på svensk arbetsmarknad ska ha arbete, men det finns en milsvid skillnad i vårt synsätt på hur vi ska lösa dessa problem. 108 (C) replik: Det beskriver som totalt omöjligt att definiera är något som sker i alla förhandlingar som hon hänvisade till, så det är klart att det går att göra det här. Det finns även forskare som jobbar med dessa frågor som säger att det självklart går att ersätta ett turordningssystem som bygger mot ett som bygger på kompetens och reglera det. Det som ibland beskrivs som att man skulle släppa loss allt så att man får möjlighet att säga upp hur som helst är inte vad vi föreslår. Det gäller att hantera den situation som finns på svensk arbetsmarknad , nämligen att tryggheten inte sitter utan i kompetensen. Vi måste vara tydliga med detta och beskriva den utveckling och konkurrens som finns inte bara i utan även i resten av världen. Det handlar om att vi måste utvecklas vidare. De människor som står långt ifrån arbetsmarknaden måste få ta ett första steg in för att sedan utvecklas vidare och kunna ta nästa steg. Om vi inte ser att dessa bitar måste finnas med och vara tydliga ger vi inte rätt signaler till de människor som är på väg ut på arbetsmarknaden eller som befinner sig där . Den här tydligheten gäller inte bara oss i politiken eller arbetsgivarna utan även individen. Man måste veta att detta är en del av att stå väl på arbetsmarknaden. hänvisas det till att det vore fruktansvärt att förhandla bort att inte anställningsåren gäller. Jag skulle i stället vilja att vi diskuterar hur man kan reglera detta på ett annat sätt så att det blir tydligare vad som faktiskt gäller . Det skulle jag gärna vilja se. 109 i (S) replik: Under hela den debatt som vi har haft har de olika partierna haft väldigt olika ingångar in i diskussionen. Jag debatterar arbetsrätten och den situation som finns på arbetsplatser för den anställde i vardagen. Vad som regleras där är egentligen det som betänkandet hanterar, inte i första hand hur vi ska få in dem som står längst ifrån arbetsmarknaden i anställning. Det diskuteras i många andra betänkanden som vi har att hantera, till exempel om arbetsformer och annat. På något sätt är det alltid detta som kommer upp när man diskuterar lagen om anställningsskydd med de borgerliga partierna. Man ska fila ned trösklar för att folk ska komma in i arbete och så vidare. Men det handlar ju inte om det! De trösklar som finns för att folk ska komma in i arbete är ganska rejält nedfilade genom alla de anställningsformer som finns med långa provanställningar, subventionerade anställningar, utbildning kombinerat med anställning och allmän visstid. Det finns hur många exempel som helst på hur nedfilade trösklarna är. Det är till nästan obefintlighet. Vad de borgerliga partierna egentligen vill, men inte säger, är att de vill fila ned dessa trösklar så att det blir enklare att skicka ut folk från arbetslivet. Det vore ärligt och bra om man kunde benämna vad vi talar om på rätt sätt. För att svara på frågan om kompetens, förhandlingar och slutna rum: Jag tycker att arbetsmarknadens parter ska sköta så mycket som möjligt på svensk arbetsmarknad och att vi lagstiftare inte ska gå in och peta i det. Att vi skulle börja peta i vad kompetens är vore över huvud taget inte tillrådligt. 110 (MP): Jag ska fatta mig väldigt kort. Till att börja med vill jag säga att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar. Det är också statens uppgift att säkerställa grundläggande villkor. Det är centralt att arbetsrätten lägger grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Jag förlitar mig på att regeringen och arbetsmarknadens parter bedriver ett arbete för att skapa och upprätthålla ett system som erbjuder en fortsatt god balans på området. Det är detta system och denna modell som gör att kan behålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Jag tycker att vårt land är exemplariskt när det gäller dialogen mellan arbetsmarknadens parter. och jag är till exempel väldigt positiva till de så kallade etableringsjobben, som parterna och regeringen har kommit överens om. Den som blir anställd på ett etableringsjobb får möjlighet att delta i svenska för invandrare och annan kortare utbildning som arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om. Modellen möter två av våra riktigt stora utmaningar under den kommande mandatperioden, nämligen att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden för dem som står långt ifrån och att avhjälpa den stora brist på arbetskraft som finns i många branscher. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet, och jag yrkar avslag på samtliga motionsyrkanden. 111 (S): Jag tänkte passa på att ta den utsträckta handen från , företrädare, när det gäller en värdig debatt om arbetsmarknaden i valrörelsen. Jag tänkte börja med att kommentera några saker som inledde sitt anförande med. var lite bekymrad över att vi socialdemokrater inte hade nått våra mål från den tidigare valrörelsen, där vi bland annat hade lovat att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Först måste jag ändå säga att det kanske är lite tidigt att döma om det. Det får vi se 2020. Men en sak kan vi döma om, herr talman. Det är att vi nådde arbetsmarknadspolitiska mål i förra valrörelsen. lovade att om de fick fortsätta med sin arbetsmarknadspolitik skulle man nå 5 miljoner sysselsatta. Det gjorde vi så att säga med vänsterhanden . Det är klart att man kan fråga väljarna vilken politik, vilket parti, som man ska sätta att ansvara för arbetsmarknadspolitiken. Är det ett parti som har ett ambitiöst mål och jobbar stenhårt för att nå det, eller är det ett parti som har ett slarvigt satt mål, som ? Den frågan var närmast retorisk. Men det är viktigt att komma ihåg skillnaden och varför vi når lägre arbetslöshet och bättre ekonomi och alltid presterar detta och varför alltid misslyckas och får en högre arbetslöshet och en sämre ekonomi. Det är för att vi jobbar helt olika med arbetsmarknadspolitiken. utgår från att arbetslöshet uppstår för att människor väljer att inte arbeta. Vi socialdemokrater vet att arbetslöshet uppstår för att det saknas efterfrågan på arbete. Då är det politikens uppgift att öka efterfrågan på arbete. Det gör vi genom investeringar i välfärden och investeringar i infrastruktur. Vi har det högsta byggandet just . Vi investerar i människor, i utbildning. Det är så man hanterar arbetslösheten. Eftersom vi vet hur arbetsmarknaden fungerar så fungerar alltid vår politik. Som en liten bonus innebär det också att ekonomin blir så mycket bättre och statsfinanserna går med överskott, medan misslyckas med arbetsmarknadspolitiken och då alltid tappar greppet om ekonomin. Det är väldigt viktigt att förstå de sambanden, herr talman. Jag har några små funderingar. Att vi kanske har EU:s eller världens bäst fungerande arbetsmarknad verkar vara ett problem för . Enligt en gjord undersökning i EU har vi i också den lägsta andelen fattiga. Hur konstigt det än kan låta verkar även detta vara ett problem för när man nu går ut och föreslår att man ska sänka löner och skapa mer otrygghet. En väl fungerande arbetsmarknad är deras problem. Jag tror inte att väljarna delar den uppfattningen. Att vi har den lägsta andelen fattiga i EU tycker är ett problem. Jag tror inte att väljarna tycker att det är ett problem. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 21.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 20 Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU3 Civila samhället inklusive trossamfund Punkt 2 (Bidrag till civila samhället) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 3. res. 3 (SD) 120 för res. 39 för res. Kammaren biträdde res. 151 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 19 V 2: 70 M, 33 SD, 15 C, 17 L, 15 KD, 1 - Avstod: 4 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 9 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 3 (Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation) 2. res. 4 (C) 3. res. 5 (V) 4. res. 6 (L) Förberedande votering 1: 19 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 16 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 34 SD, 21 MP, 14 KD, 5 - 5: 19 V Avstod: 15 C, 17 L Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 3 - (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Civila samhället bedriver svenskundervisning) 2. res. 7 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 21 MP, 13 C, 19 V, 17 L, 15 KD, 5 - 7: 70 M, 2 C Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 6 (Stöd m.m.) 2. res. 9 (SD) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD, 1 - 9: 34 SD, 4 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Demokratimuseum) 2. res. 1 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 34 SD, 21 MP, 15 C, 19 V, 15 KD, 5 - 1: 17 L Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 10 (Kulturarvet under jord) 2. res. 4 (M) 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 1 M, 34 SD, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD, 5 - 4: 69 M Frånvarande: 20 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 11 (Det kyrkliga kulturarvet) 2. res. 5 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD, 1 - 5: 34 SD, 3 - Avstod: 1 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 15 (Vattenverksamheter som kulturminnen) 2. res. 6 (KD) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 33 SD, 20 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 5 - 6: 1 SD, 15 KD Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 5 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 20 (Minnesdag och minnesmonument tillägnade kommunismens offer) 2. res. 9 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD 9: 34 SD, 5 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Kammaren biföll utskottets förslag. § 21 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU12 EU:s dataskyddsförordning och lagstiftningen inom ansvarsområden Kammaren biföll utskottets förslag. FiU39 Författningsändringar på finansmarknadsområdet med anledning av EU:s dataskyddsförordning Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU37 Kreditupplysningslagen och dataskyddsförordningen Kammaren biföll utskottets förslag. FiU41 Ändringar i vissa författningar inom ansvarsområde med anledning av EU:s dataskyddsreform Kammaren biföll utskottets förslag. SfU21 Genomförande av säsongsanställningsdirektivet Punkt 1 (Förutsättningar för tillstånd m.m.) 2. res. 1 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD 1: 34 SD, 5 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Giltigt anställningsavtal) 2. res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 34 SD, 21 MP, 15 C, 17 L, 15 KD, 5 - 2: 19 V Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - SfU20 Ändringar i fråga om kommunplacering av ensamkommande barn Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 7 (Brott mot välfärdssystemen) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 21 MP, 19 V, 5 - 5: 70 M, 15 C, 17 L, 15 KD Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 12 (Renodling av polisens arbetsuppgifter) 2. res. 8 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 69 M, 34 SD, 21 MP, 15 C, 19 V, 6 KD, 5 - 8: 17 L Avstod: 9 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. , , och (alla KD) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 19 (Försvarsmaktens stöd till polisen) 2. res. 12 (SD, -) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 20 MP, 15 C, 19 V, 17 L 12: 34 SD, 5 - Avstod: 70 M, 1 MP, 15 KD Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Punkt 38 (Handläggningstiderna i vapenlicensärenden) 2. res. 34 (M, C) 86 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 19 V, 16 L, 15 KD 34: 70 M, 15 C, 1 L Avstod: 34 SD, 5 - Frånvarande: 19 S, 13 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m.) 2. res. 2 (SD, -) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 21 MP, 15 C, 19 V, 17 L, 15 KD 2: 1 M, 34 SD, 5 - Avstod: 1 S, 68 M Frånvarande: 19 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 7 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 3 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej.