prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Integrationen som följde skapade en stark tillväxtregion och räknas nu som en av norra absolut mest betydelsefulla och dynamiska regioner. En gemensam fokusering på att riva gränshinder och göra det omöjliga möjligt var ett av framgångskoncepten. I har vi nu en regering som i stället bygger hinder för våra svenska företagare. Av 92 initiativ som regeringen har tagit på viktiga politikområden för företagen har 53 skadat näringslivet och därmed . Regeringens höjda skatter slår hårt mot jobb, tillväxt och företagande. Regelbördan för företagen har fortsatt att växa. Företagare upplever att det har blivit alltmer krångligt att följa statliga regler, och företagsklimatet har konsekvent försämrats under den förra mandatperioden. Småföretagandet minskar , och detta är riktigt oroande eftersom fyra av fem jobb skapas just av småföretagare. Men som tur är förstod svenska folket hur skadlig denna socialdemokratiskt styrda regering var. Trots att en lågkonjunktur nu står för dörren spirar äntligen hoppfullheten i de innovativa ådrorna hos våra småföretagare. Att skapa arbetsmarknadsregioner genom att bygga möjliggörande infrastruktur är ett lysande exempel på. Genom att inte tveka utan i stället visa mod i satsningar framåt på mer dubbelspårig järnväg och på upprustning av befintlig järnväg underlättar vi för arbetsgivare och framtida arbetstagare att tillsammans skapa meningsfulla värden. arbetspendlade 27 000 människor över gränsen till . Det är 11 000 fler än de som arbetspendlar till . Med tanke på att är ett av världens rikaste länder med en god tillväxttakt och ett gott skolväsen och är ett av våra allra största exportländer finns det väldigt goda argument för att bygga samman med och i syfte att tillskapa en arbetsmarknadsregion med oanade styrkor. Och med tanke på att det går 14 miljoner resor över – går det 2 500 lastbilar med långväga gods – är det heller inte svårmotiverat ur miljöhänseende. Men den största vinsten är de arbetstillfällen som skulle kunna möjliggöras, den kraft som kommer med tillväxt och den välfärd som skulle kunna tas till vara. Därför, fru talman, vill jag meddela att behöver en ny regering – en regering som förstår värdet i att släppa kraften i företagsamheten fri. 242 (S): ”Jag tror att något håller på att hända. Jag tror inte att det är en bluff. Där finns en förändring.” Dessa ord yttrade president – mannen som har förnekat varje spår av klimatförändringar, tills . Konsensus om att det sker , att det beror på oss och att det behöver förändras genast råder hos den samlade forskarkåren. Så vad gör vi , fru talman? En omställning har påbörjats. Om vi ska fortsätta att förhålla oss till det stora landet i väst kan vi säga att Tesla nu har gått om såväl Audi som i försäljningssiffror. Att bilintresserade amerikaner väljer att gasa med batteri i stället för med bensin är bara ett tecken i tiden. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik I har vi en enorm möjlighet att vara ledande i denna omställning. Vi har forskningen, vi har tekniken och vi har mineralerna. Då gäller det att förutsättningarna för gruvnäringen förbättras, att industrin inte ses som ett särintresse och att förståelsen för behovet av gruvor ökar. Men jag menar också att vi står inför ett vägval när det gäller nyetablering av gruvor eller utbyggnad av befintliga. Vilket samhälle vill vi ha, och vilka samhällen tror vi att resten av världens befolkning vill ha? Mineraler används på alla möjliga områden . Det är alltifrån det som är tydligt för oss genom teknisk utrustning till fordon och till smink. Vill vi upphöra att påbörja ny brytning måste vi också upphöra med mycket av det vi tar för givet – ja, nästan allt. Återvinning är förstås viktigt, och där är vi i återigen ett föregångsland. Men mycket av den metall vi utvinner kommer vi inte att kunna återvinna förrän om många tiotal år, vilket i sig förstås är bra. Husfundament bör ju hålla än dagens mobiltelefoner, till exempel. Det handlar alltså om vägval. Ska vi fortsätta att använda mobiltelefoner, tvättmaskiner och internet? Om ja, varifrån ska vi då ta mineralerna? Från konflikthärdar, där arbetsvillkoren är minst sagt usla eller där miljölagstiftning knappt finns i ordlistan? Eller från en plats där de anställda har möjlighet att starta och ingå i fria fackföreningar, där de ersätts för sitt arbete med rimlig ersättning och där miljöpåverkan visserligen inte går att bortse från men där den är betydligt mindre i förhållande till konkurrenterna? Jag vet vad jag svarar på dessa frågor, fru talman. Vi har vägvalet att göra för oss men också för resten av världen. Om vi anser oss behöva och vilja ha den tekniska utrustning som kräver ny mineraltillförsel, hur kan vi då neka andra detsamma? Blir inte det lite motsägelsefullt? Och om vi kan se att klimatpåverkan från utvinningen blir mindre i ett land som och ett län som , borde vi då inte också ta vårt globala ansvar och utvinna mer här, inte mindre? Om utvinning av metaller kombineras med återvinning kan vi få till en hållbar omställning, som vi så desperat behöver. Jag tycker att ska ta ledartröjan i matchen om klimatet, och jag tror att vi kan göra det genom kloka investeringar såväl inom utbildningsområdet som inom industrin och näringslivet. 243 (M) replik: Tack för engagemanget för miljön! Det är bra att även Socialdemokraterna har detta engagemang. För den som vill köra diesel rekommenderar jag att man tankar HVO-diesel från i , för då kör man helt fossilfritt. Då behöver man inte känna dåligt samvete vare sig för miljön eller för något annat. Det jag är nyfiken på är: På vilket sätt förbättras konkurrenskraften för företagen i genom den kilometerskatt på tung trafik som Socialdemokraterna har aviserat? Och på vilket sätt har konkurrenskraften förbättrats för företagen i genom de 30 miljarder i skattehöjningar som den nuvarande regeringen har genomfört? Och på vilket sätt förbättras konkurrenskraften för företagen i genom de 76 miljarder i skattehöjningar som vill genomföra ? 244 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik Tack, , för frågan! Jag vill säga så här: Det finns mycket som den har gjort under den förra mandatperioden för företag, såväl i som i resten av . Om vi nu ska hålla oss till gruvnäringen, som jag pratade om, kan vi se att utökade satsningar på till exempel infrastruktur inte är något som kommer av skattesänkningar utan av att man har statsfinanser i balans. Då har vi möjlighet att satsa på infrastruktur men också på utbildning, som är oerhört viktigt för företag i såväl som i resten av landet. 245 (M) replik: Som före detta norrbottning vet jag att det är långa avstånd och att produkter ska fraktas till och från . Min fråga var: Hur förbättrar det företagens konkurrenskraft i om man inför en kilometerskatt på transporter? Generellt sett har den riktade skattechocken drabbat företagen i väldigt hårt. Min fråga var alltså: Hur förbättrar detta företagens konkurrenskraft? 246 (S) replik: Vi ska frakta produkter från , och detta möjliggörs med till exempel Norrbotniabanan och utökade satsningar på . Vi ska också ha möjlighet att leva och bo i . Som har sagts i tidigare anföranden här och under den allmänpolitiska debatten är det viktigt för att det finns ett klimat som gör att vi till exempel har kvar . Detta kan vara viktigt om vi ska kunna bo kvar och verka såväl i som i resten av landet. 247 (M): Berättelsen om är en dubbel berättelse. Det är en berättelse där mycket är bra och där det finns stora möjligheter. Men det är också en berättelse om stora problem och utmaningar. Låt mig ta , där jag kommer ifrån, som exempel. I finns en av världens bästa fordonsindustrier. Det är en industri som inte bara handlar om storföretag som AB och . Små och medelstora företag är minst lika viktiga komponenter. Det är underleverantörer som gör allt från legotillverkning till avancerad forskning och utveckling men också startup-bolag med banbrytande innovationer, små företag som tar sig an globala utmaningar och små företag varav kommer att bli våra nästa storbolag. Men om man pratar med alla de människor som går till jobbet i , på eller i inser man att det hade kunnat gå ännu bättre och att och som trots allt är bra också har stora problem och utmaningar. Det är problem med regelkrångel, dåliga skattesystem och växande klyftor. Allmänpolitisk debatt Närings- och regionalpolitik från de häftiga kontoren på ligger , som präglas av utanförskap, otrygghet och gängkriminalitet. De som drabbas hårdast är de som bor och verkar i dessa områden. Jag har själv pratat med handlare i som säger att omsättningen går ned om det inte finns uniformerad polis på plats utanför. Mycket går bra i , men mycket skulle också behöva bli bättre. När det gäller svensk konkurrenskraft finns inget motsatsförhållande mellan företagandet på och i – tvärtom. För att minska utanförskap och otrygghet måste vi få fler människor i arbete och få fler människor att känna delaktighet i samhället. Där är företagande och entreprenörskap viktiga verktyg. Därför måste det bli enklare att driva företag, oavsett om det är eller pizzerian runt hörnet. Vi moderater vill genomföra regelförenklingar så att det blir lättare att starta och driva företag. Uppgiftslämning bör underlättas för företag till myndigheter genom konceptet En dörr in, och en bortre tidsgräns för att handlägga ärenden hos myndigheter bör införas. Vi moderater vill också se en skattereform som inkluderar ett underlättande för företagens kapitalförsörjning och investeringar samt generationsväxlingar i företag. Vi säger att företag ska uppskattas mer och beskattas mindre. Det är både rätt och rättvist. Men vi måste också stärka polisen och rättsstaten. Trygghet är en förutsättning för att starta och driva företag. Därför vill vi se fler poliser, högre polislöner och strängare straff för gängkriminella. Berättelsen om och är en dubbel berättelse. Det är en berättelse där mycket är bra, men det är också en berättelse om allt som måste bli bättre. Därför behövs en ny regering under moderat ledning. 248 (S): 153 miljarder – så många kilometer åkte de svenska resenärerna tillsammans . har man transporterat , det vill säga varor, genom . För detta användes vägar, järnvägar, flyg och sjöfart. Huvuddelen har dock varit på väg och järnväg. Varken cyklister eller cykeltransporter är inräknade i detta. Så många miljarder transportkilometer ställer höga krav på infrastruktur. är dessa transportmöjligheter extremt viktiga för utveckling. Med en utbyggd infrastruktur skapar vi större arbetsmarknadsregioner, som i sin tur ger företagen bättre möjligheter att rekrytera personal, möjligheter att växa och att nå nya marknader. En sådan utveckling gynnar löntagare på den svenska arbetsmarknaden, och den ger löntagarna större frihet och bättre möjligheter till karriärsutveckling. Jag ska inte sticka under stol med att detta ger oss socialdemokrater möjlighet att använda tillväxten till att skapa ett mer jämlikt, solidariskt och rättvist samhälle, i stället för de skattesänkningar som främst och förespråkar. Därför investerade vi under förra mandatperioden bland annat i landsbygden. Vi investerade i järnvägsunderhåll, i bättre kollektivtrafik och i vägunderhåll. Det bidrar till ett mer hoppfullt samhälle, och det bidrar till ett mer rättvist, solidariskt och jämlikt samhälle. Det är vår kärna, och det är där vi socialdemokrater står stadigt. Under förra mandatperioden beslutade vi också om den nationella planen. Den innehåller 622 miljarder för investeringar i infrastruktur. Det är 100 miljarder mer än den dåvarande alliansregeringen förmådde åstadkomma. Vi har dessutom genomfört ett sextiotal olika reformer på trafikutskottets område. Tyvärr har jag bara en minut kvar av min talartid, så jag hinner inte omnämna alla. Men låt mig nämna några: klampning, sanktionsavgifter, alkobommar i hamnar, 74-tonslastbilar, kraftigt ökat järnvägsunderhåll och historiska beslut när det gäller nya järnvägssatsningar i , bland annat i . Det blir jag glad över. Det krävdes faktiskt en socialdemokratisk infrastrukturminister att ro i land en cykel-, en flyg- och en godsstrategi. Vi socialdemokrater räds inte utmaningar att skapa större arbetsmarknadsregioner i , att knyta ihop våra tre stora städer och att få en levande landsbygd. Vi räds inte, utan vi är beredda att anta den utmaningen. 249 (M) replik: Tack, , för ett intressant anförande! Den tidigare regeringen har gjort stora investeringar i svensk landsbygd, fick vi höra. Det var lite märkligt. Jag kommer spontant att tänka på till exempel kraftiga skattehöjningar på bensin och diesel, som är kanske det främsta som den rödgröna regeringen lämnar efter sig. Då är jag lite nyfiken på hur menar att det har stärkt svensk landsbygd, det vill säga att man har gjort det dyrare att transportera varor och dyrare för människor att resa till och från arbetet. Jag är också nyfiken på hur resonerar om den kilometerskatt som den rödgröna regeringen ”tyvärr”, enligt dem själva, inte hann införa men har lovat att införa om man kommer till makten igen. Hur menar att dessa skattehöjningar gynnar svensk landsbygd? 250 (S) replik: Jag tackar för frågorna. De är jätteviktiga frågor. Vi har höjt dieselskatten med . Det är inte som någon påstod här i kammaren att det var 1 ½ krona. Världsmarknadspriset och kronans svaga läge just nu gör att bensin- och dieselpriserna blir höga. Men vi har höjt skatten med bara 16–. Låt oss jämföra med regeringen . De höjde skatten två gånger med . Det jämnar ut sig. Det här visar på behovet av att hitta förnybara alternativ. Vi behöver ju bilar och lastbilar på landsbygden, men de behöver inte gå på diesel. 251 (M) replik: Sanningen är att den här regeringen har infört en automatisk överindexering av bensin- och dieselskatten. Med en fortsatt regering under ledning av kommer alltså skatterna att höjas mer än inflationen . Det är den reform som den här regeringen har infört. Sedan vill man också införa en kilometerskatt. Jag uppfattade inte att jag fick något svar från , men jag tolkar det som att ni även i fortsättningen, om ni får förnyat förtroende av kammaren, vill gå vidare med en kilometerskatt, som knappast gynnar svensk landsbygd. 252 (S) replik: Jag frågade representanter för skogsindustrin vad de tycker om att man oanmält chockhöjer med per liter, som regeringen gjorde. Man kan faktiskt planera och ge förutsättningar som är kända för företagen: Så här blir det. Det går aldrig att planera vad som kommer att hända med världsmarknadspriset. Men skatten kan planeras. Det kunde man inte göra under tid. Då chockhöjde man. 253 (M): Digitalisering och artificiell intelligens är vår tids industriella revolution som förändrar samhället i grunden. Det är en möjlighet och en nödvändighet för jobb, tillväxt och konkurrenskraft. Den digitala infrastrukturen blir då allt viktigare för vårt samhälle. Tyvärr har den rödgröna regeringen inte tagit de utmaningarna på allvar. Internationella jämförelser visar att faller och riskerar att bli omsprunget som it-nation. Om företag och jobb ska växa fram här måste växla upp tempot. Därför har presenterat en reformagenda för hur ska bli ett digitalt föregångsland. Vår agenda handlar om ett nationellt ledarskap som kan driva på och samordna digitaliseringsarbetet, tydliga och mätbara mål där återigen ska bli världsledande och konkreta reformer för jobb, tillväxt och kompetensutveckling. Infrastrukturen för att möjliggöra detta handlar om flera saker. Det handlar om fysisk infrastruktur som att bygga ut fiber för grundläggande uppkoppling. Tyvärr visar att regeringens bidrag har gått till områden där marknaden kunde ha löst utbyggnaden medan andra områden som hade behövt hjälpen lämnats i sticket, inte minst på landsbygden. Vi måste också bygga ut nästa generations internet, 5G. Såväl självkörande bilar som nya tjänster inom vård och omsorg kommer att vara beroende av säker uppkoppling och snabba hastigheter. måste driva på för en gemensam europeisk infrastruktur för 5G som möjliggör det vi kallar internet of things. En global digital ekonomi kräver infrastruktur även i ordets bredare bemärkelse med ett bra företagsklimat som kan attrahera investeringar och företag till . Tyvärr ser vi hur den här regeringen har höjt skatterna med 60 miljarder. Småföretagandet minskar – i en högkonjunktur. Dessutom är av baserade i . vill göra helt nödvändiga skattesänkningar på arbete men också göra det enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser, ställa krav på myndigheter att dela med sig av öppna data för att möjliggöra för den datadrivna ekonomin och nya tjänster och se över lagar och regler för att möjliggöra för den digitala ekonomin, till exempel delnings- eller plattformsekonomin, som har fått genomslag på transportområdet. Nyss såg vi hur appen Tiptapp, där människor kan hjälpa varandra att ta med skräp till återvinningen, var på väg att förbjudas här i eftersom den inte passade in i befintliga regelverk. Nya tjänster ska inte vara ett skäl att slippa undan skatt eller regler, men föråldrad lagstiftning ska inte heller lägga hinder för nya tjänster, jobb, tillväxt och innovation. behöver en regering som ser utmaningarna och möjligheterna med digitalisering och artificiell intelligens, som tar utbyggnad av digital infrastruktur på allvar men som också, som , står redo med en kraftfull agenda för att få på plats både infrastruktur och regelverk för att främja företag och jobb. Vi vill göra till ett digitalt föregångsland så att tillväxt och arbetstillfällen skapas här. Därför behöver en ny regering, fru talman. 254 (S) replik: Här är vi inte så oense som vi var i det förra replikskiftet. Även vi tycker att detta är extremt viktiga frågor. Jag satt och funderade lite, för det var otydligt vad menade. Vi hade ju tydligare mål när det gäller bredbandsutbyggnaden. Alliansregeringen hade ett mål på och att marknaden skulle bestämma, vilket ledde till att stora delar av glesbygden blev utan. har vi en ny målsättning som regeringen har satt upp. Därför är det intressant att veta: Ställer upp på den nya målsättningen? 255 (M) replik: Tack, , för frågan! Absolut – vi står fullt ut bakom den målsättningen, och det är bra att vi kan vara överens om att vi vill att alla ska få tillgång till grundläggande uppkoppling. Sedan återstår bara att säkerställa att det blir så. granskning har som sagt visat till exempel att de bidrag som finns – vilket är bra – och betalas ut inom ramen för landsbygdsprogrammet tyvärr har gått till områden där marknaden själv kunde ha byggt ut. Det är ett problem, och där tror jag faktiskt att den regering som styrt bör rannsaka sig själv. Och den regering som tillträder bör få ett bättre regelverk på plats. Till dem som bor på landsbygden där marknaden inte bygger ut ska bidragen gå in från det offentliga så att vi säkerställer att alla får ta del av den grundläggande uppkoppling som är alltmer nödvändig för den som vill ta del av olika samhällstjänster. 256 (S) replik: Jag tycker att det är bra att ni ställer upp på målen. Marknaden har tidigare inte visat något intresse. är förmodligen storstadsområdena en ganska mättad marknad, men behov finns kvar och man går vidare. Tillgång till bredband är i grunden en demokratifråga för de medborgare som bor i glesbygden, och därför är det extremt viktigt. 257 (M) replik: Jag håller med om att det är väldigt viktigt att säkerställa att hela landet får tillgång till digital infrastruktur. Som jag var inne på i mitt anförande gäller det i det här sammanhanget att ta höjd både för den basala uppkopplingen och förbereda för det som finns runt hörnet. behöver vi säkerställa att människor kan ta sig ut på internet; handlar det om hur självkörande bilar, kylskåp, företag och jobb kommer att vara helt beroende av snabba hastigheter. 258 (SD): I morse när jag slog på teven var det första jag såg att järnvägen stod stilla i . Lika illa var det när jag skulle upp till nu senast. Då var det ett flertal fel på en och samma gång. Jag hade tur och hoppade på ett försenat, tidigare tåg. Ändå kom jag fram jag skulle ha varit framme med mitt senare tåg – förutsatt att det varit . Det finns mycket att säga om järnvägen, men jag tänkte lämna det till betänkandet senare och gå över till något mer positivt. har den tidigare starka svenska handelsflottan minskat drastiskt från 254 fartyg till 89, detta . vände det dock. på länge flaggades flera fartyg in till . Detta trendbrott är ett resultat av att förutsättningarna för den svenska sjöfarten har förbättrats. Det är av största vikt att vi i fortsätter att stimulera svensk sjöfarts tillväxt så att fler fartyg hamnar under svensk flagg. har goda förutsättningar att bygga upp en konkurrenskraftig och hållbar sjöfart. Svensk flagg ger goda samhällseffekter i form av hållbara och klimatsmarta transporter, fler jobb och ökad tillväxt. Från har det varit möjligt att bygga och utrusta fartyg för inlandssjöfart som kan bedrivas på , och . Det som oroar mig är att trafiken inte har kommit i gång. Med inlandssjöfart kan 50 000 lastbilstransporter i stället gå med fartyg. Det är inte bara bättre för miljön utan även för trafiksäkerheten. En pråm är tolv gånger säkrare räknat per tonkilometer. Inlandssjöfart med en marknadsandel på skulle alltså innebära en minskning av antalet dödsfall i lastbilsrelaterade olyckor med ca 15 personer . föreslår en höjning av lotsavgiften och farledsavgiften 2019. höjdes avgifterna med ca . Det är inte bara avgifterna som oroar utan även slussarna, som behöver bytas ut för att möjliggöra sjöfart på de inre vattenvägarna. Vi har inte tid att vänta med att byta ut dessa. De borde redan vara utbytta, så det är dags att vi sätter spaden i backen nu! Tänk att ha en riktig kustsjöfart som trafikerar långa kust och likt en buss går in i hamnarna och hämtar gods! Det skulle avlasta både vägar och järnvägar. Problemet är farledsavgifterna. Det är för dyrt att gå in i hamnarna. Det måste finnas mycket gods i hamnarna för att det över huvud taget ska vara lönsamt att gå in, vilket resulterar i fler lastbilstransporter. kommer att fortsätta arbeta hårt för att få fler svenska fartyg och ge sjöfarten flyt. 259 (C): stod Viskadalsbanan mellan och klar. Denna järnvägsbana möjliggjorde godstransporter och persontågstransporter i en helt ny tid. , , är banan lika viktig. Den möjliggör för människor att bo och leva längs banan men kanske jobba någon annanstans. För är järnvägen viktig för att möjliggöra boende och arbetstillfällen i hela bygden. Vi har Västra stambanan med stopp i och . Vi har Kust-till-kust-banan från via , och och vidare ned mot . Vi har Älvsborgsbanan från via och upp till , och vi har Viskadalsbanan från via , och och vidare ned mot . Alla dessa banor är viktiga och behöver satsas på för att säkerställa goda förbindelser över hela . Att åka tåg mellan och tar . Många aktörer har påtalat värdet av att ha en bra järnväg som kan öppna upp större pendlings‑ och arbetsmarknadsregioner än vi har . En ny första etapp med järnväg mellan och med stopp i är nödvändig för att knyta ihop läns största städer. Men självklart gynnas hela av en bra järnväg mellan och . För att möjliggöra för människor att ta tåget till arbete eller till nöje behöver vi också ha bra vägar. Vi behöver därför tänka hela resan – från att jag lämnar hemmet till att jag ställer bilen på pendlarparkeringen, vid jobbet eller vid mataffären. Bra vägar möjliggör också för företag att utvecklas i hela landet. I min hemkommun , i en ort som heter Öxnevalla, finns ett företag inom träindustrin som har fått kämpa mot sedan vägen genom Öxnevalla blivit klassad som så kallad BK2. Stora tunga transporter ska då inte kunna köra på denna väg. Vägen trafikeras även av stora jordbruksmaskiner och skogstransporter. Detta företag på landsbygden har fått kämpa och arbeta hårt med att få dispens för att kunna köra på vägen. Efter många turer fram och tillbaka fick man äntligen sin dispens, men kan en ny ansökan om dispens behöva lämnas in.