prot · H509100 · 2018-04-18 00:00:00 — Det handlar om att utkräva ansvar när ansvariga gör fel och om att låta ansvarslöshet få konsekvenser. Utan konsekvenser är krav och ansvar inget annat än tomma ord, och om det är någonting vi har för mycket av i är det tomma ord. Alltför ofta belönar vi människor som gör misstag genom att ge dem fallskärmar när de begår fel. Det kan inte vara okej. Att avsluta en anställning med att exempelvis få tre årslöner kan inte ses som ett straff. Jag, som moderat, tror inte på detaljstyrning. Vi som vill att experter ska få ta mer ansvar måste också våga utkräva ansvar när det går fel. Det är egentligen inte konstigare än så. Det är dags att vi slutar dalta, och det är dags att vi återinför ett riktigt tjänstemannaansvar. 30 (-): Jag vill börja med att yrka bifall till motion 2017/18:164, yrkande 3. Förutom massåtervandring är behovet av att dränera det korrupta och politiska träsket en fråga som är av högsta vikt för det nya partiet Alternativ för . har flera allvarliga problem inbyggda i förvaltningskulturen. Politisering, ineffektivitet, vänskapskorruption, kravlöshet och otydliga ansvarsförhållanden är några av dessa problem. Låt oss börja med politisering. Sieps är en politiskt färgad organisation som agerar snarare än . Därför vill Alternativ för lägga ned Sieps. Ett ständigt aktuellt ämne när det gäller politisering är myndighetshaveristen , en myndighetschef utsedd enbart på basis av rätt partibok. Denna virvlande katastrof för svenska myndigheter har erhållit förtroendet att få förstöra ytterligare en myndighet, nämligen MSB. Vi går vidare till ineffektivitet. New public management är en nyliberal och fullkomligt verklighetsfrånvänd myndighetsdoktrin som tillåtits skapa en myndighetskultur som är under all kritik. Antalet kontrollfunktioner och ständigt nya behov av pappersexercis ända ned på lägsta nivå har urholkat kärnverksamhetens funktion. Kontroll är jätteviktigt och jättebra, men kontroller och utvärderingar utan uppföljning eller som är kontraproduktiva bidrar bara till ineffektivitet. Dessutom degenereras synen på professionalismen hos lägre tjänstemän. Graden av kontroll har fullkomligt spårat ur, till nackdel för kärnverksamheten och tilliten till professionalismen. Dessutom skenar kostnaderna, både de direkta och de indirekta, till följd av denna doktrin. Vi går vidare till vänskapskorruption, kravlöshet och otydliga ansvarsförhållanden. Ordet process är ett ord som rimligen borde strykas ur varje myndighets vokabulär. Processer är en omskrivning för att svära sig fri från ansvar. Genom att involvera tillräckligt många individer i en process där ansvarsfördelningen är högst oklar kan alla peka på alla den dag något går fel och ansvar ska utkrävas. De få gånger myndighetschefer eller högre tjänstemän utreds för felaktigheter som äventyrar till exempel rikets säkerhet, vilket har inträffat två gånger i närtid, kommer de undan med strafförelägganden för att åklagaren inte tar det vidare till åtal. Det är under all kritik. Högre statstjänstemän med rätt kontakter undkommer alltid ansvar. Vänskapskorruption som drabbat Myndighetssverige innebär att kompetens är ett ledord, utan rätt kontakter, en genusmarinerad ideologisk ståndpunkt och gärna rätt partibok är det som är vägledande. Alternativ för kommer med kraft att driva frågan om att dränera det politiska och byråkratiska korrupta träsket i . 31 (M): Jag vill bara något kommentera det som anförde i sitt inlägg. Han yrkade bifall till ett motionsyrkande som ingen i utskottet har yrkat bifall till och som därför inte finns i någon reservation från vare sig hans tidigare partivänner i eller ledamöter i något annat parti. Själva yrkandet handlar om behörighetskrav för landshövdingar. Jag hörde inte att i sitt anförande nämnde något särskilt om det. Jag hörde mer en lång och bitvis ganska vulgärt utformad tirad mot svenska myndigheter och mot myndighetsföreträdare. Jag kan konstatera att det, vilket har anförts i denna debatt, bitvis finns problem inom svenska myndigheter med regelefterlevnad och kompetens. Det är därför som utskottet enigt föreslår att man ska ha en introduktionsutbildning för alla statstjänstemän och också föreslår ett skärpt ämbetsmannaansvar. Men jag tycker att det är viktigt att säga att de många tusen män och kvinnor som arbetar i den statliga och kommunala förvaltningen i allt väsentligt gör ett utomordentligt gott arbete och också utför ett viktigt arbete för vårt land. Vi har en modern rättsstat med omfattande välfärdsåtaganden. Då behövs det omfattande personalgrupper som har god kompetens och förmåga att upprätthålla de institutioner och de system som är en förutsättning för att vår välfärd ska fungera och för att vår demokrati ska fungera. Då tycker jag att det är viktigt att vi har en god och sansad ton när vi för den viktiga debatten om hur vi kan öka kvaliteten i den offentliga verksamheten och hur vi kan öka möjligheten att utkräva ansvar av enskilda tjänstemän som begår fel och försummelser i tjänsten så att vi inte på ett vulgärt sätt påstår att det finns ett omfattande träsk av maktmissbruk och korruption, för så är det inte. Det är klart att vi har problem i svensk statsförvaltning – det har ingen förnekat. Men det är inte så att den svenska statsförvaltningen skulle vara ett moras av omoral, korruption och problem. Jag är stolt över mycket av det arbete som sker i den svenska statsförvaltningen. Jag vill att de många tusen människor som går till jobbet på myndigheter, i staten, i kommuner, i landsting och i regioner ska känna att vi i riksdag ser dem och ser det viktiga arbete de utför. De reformer som vi debatterar i debatt handlar om att ytterligare förfina den offentliga verksamheten och göra den bättre utan att kategoriskt peka ut stora grupper av yrkesverksamma människor i vårt land som inkompetenta och korrupta. Det vore mig helt främmande. Det är olyckligt om vi får en politisk debatt i med den typen av populistiska övertoner som vi har sett i andra länder. Det skapar ett polariserat samhälls- och debattklimat som inte bidrar till en sansad diskussion om de verkliga problemen i vårt samhälle. Jag yrkar naturligtvis avslag på det just framställda yrkandet. I detta anförande instämde (S). 32 (-) replik: Jag vill börja med att säga att diskussionen inte berör de lägre tjänstemännen och mestadels inte heller dem i mellanskiktet, utan jag pratar om de myndighetschefer som i hög utsträckning utses av olika regeringar. pratar om en modern rättsstat. Tycker att det är rimligt att en modern rättsstat misslyckas med att utdöma rimliga straff för en myndighetschef som har äventyrat rikets säkerhet å det grövsta? Är det värdigt en modern rättsstat? Med all rätt ska vi kritisera – och kritisera hårt – det faktum att både borgerliga och socialistiska regeringar utnämner myndighetschefer inte grundat på deras kompetens utan för att de har rätt partibok eller rätt kontakter. är ett alldeles utmärkt exempel på en sådan chef där både borgerliga och socialistiska regeringar har visat fullt förtroende för denna person. Populism är ett begrepp som används på ett felaktigt sätt. Det finns ett stort missnöje bland folket vad gäller just hur myndigheter fungerar och oförmågan att utkräva ansvar. Framför allt finns ett stort missnöje bland lägre tjänstemän som arbetar i myndigheterna, just därför att de inte känner sig uppskattade och uppfattar att verksamheten inte fungerar, bland annat på grund av new public management, som innebär enorma kostnader rent ekonomiskt och i form av att den tar oerhörd tid även för personer längst ned i myndigheterna. 33 (M) replik: Frågan om myndighetschefer som utses av regeringen var föremål för omfattande diskussioner och förändringar vid makten. Alliansen genomförde reformer som innebar att befattningar som myndighetschefer ska rekryteras på ett sätt som präglas av öppenhet och professionalitet. Vi införde ett grundläggande krav på att det ska finnas kravprofiler för alla myndighetschefer, att det normala ska vara att befattningar som myndighetschefer annonseras öppet när de ledigförklaras så att vem som helst kan söka en sådan befattning. Vi var kritiska till den ordning som rådde tidigare, där det var en beredning i slutna rum och där det kunde ha betydelse om man kände statsministern eller inte om man blev utnämnd till myndighetschef. följer upp hur reformen har fått praktiskt genomslag, och vi kan konstatera att nästan alla befattningar som myndighetschefer annonseras ut öppet så att även de som inte har känningar i de politiska kretsarna har möjlighet att söka. Vi kan konstatera att det regelmässigt finns kravprofiler, och vi kan konstatera att regeringar ofta tar stöd av professionella rekryteringsföretag för att ytterligare professionalisera rekryteringsförfarandet. Detta innebär inte att man aldrig kan utse en person som är eller har varit politiskt verksam till myndighetschef. Det är ingen hemlighet att också vi från allianspartierna har varit kritiska till vissa utnämningar, men att säga generellt att statliga myndighetschefer inte utses på formella och faktiska meriter är helt enkelt fel. Det är en felaktig beskrivning. Jag skulle säga att även bland de statliga myndighetscheferna är det allra vanligast att de är utmärkt kompetenta och skickliga personer. 34 (-) replik: Jag kan konstatera att och såklart bär ett lika stort ansvar som den nuvarande socialistiska regeringen för att Transportstyrelsens haveri över huvud taget var möjligt. Det är ett tecken på en total oförmåga att styra myndigheter med till buds stående medel. Det kanske även grundar sig i att många politiker saknar den kompetens som krävs för att styra en myndighet. Jag noterar att inte vill svara på frågor om han anser att det är värdigt en modern rättsstat att en myndighetschef som försätter rikets säkerhet i fara döms till strafföreläggande i stället för det som borde vara rimligt, nämligen fängelse. Det vill inte svara på, och det är fullt förståeligt. Jag tror att innerst inne är nöjd med nuvarande situation, där ansvarsutkrävandet är minimalt. Att sedan med skickligt formulerad svenska försöker få det att låta som något annat får väl väljarna utvärdera. har fått förtroendet att styra X myndigheter. Även den tidigare borgerliga regeringen har visat att man har förtroende för denna människa. Ändå menar att allt är frid och fröjd vad gäller bland annat utnämningen av myndighetschefer. Personer längre ned i myndigheter och överlag i offentlig verksamhet är trötta på nuvarande icke-fungerande system. Mycket av det som inte fungerar inom myndigheter är en följd av new public management. Där behöver vi politiker ta vissa krafttag, och jag hoppas att även kan erkänna att det finns uppenbara problem med den modellen för att styra myndigheter. 35 (M) replik: Jag noterar att uppenbarligen känner till mer om skandalen som rör Transportstyrelsen än vad vi ledamöter i gör, som har ägnat åt att fördjupa oss i händelserna och genomfört ett stort antal öppna och slutna utfrågningar samt tagit del av en stor mängd handlingar. är redan redo att dra slutsatser utifrån medieuppgifter. Jag kan konstatera att jag inte har för avsikt att föregripa KU:s bedömning av vad som hände på Transportstyrelsen och vem som bär ansvaret för det, utan det återkommer utskottet till när vi är klara med vår granskning . Då är vi naturligtvis beredda att ta en offentlig debatt. Det är klart att mycket av det som hände i Transportstyrelsen framstår som anmärkningsvärt. Men vilket ansvar som regeringen bär, som är det som KU granskar, får vi återkomma till på sedvanligt sätt. kommenterar också det straff som Transportstyrelsens förra generaldirektör fick. Det är inte min sak som KU:s ordförande eller som riksdagsledamot att recensera hur de rättsvårdande myndigheterna tillämpar gällande rätt i enskilda fall. Jag kan konstatera att det har funnits en kritik från andra tjänstemän inom rättsväsendet som har ifrågasatt att man valde vägen strafföreläggande i stället för att väcka åtal i allmän domstol och få en öppen prövning som allmänheten hade kunnat ta del av. Det hade haft sina fördelar att vi vid ett rättsligt förfarande i en domstol hade kunnat utröna mer om det ansvar som den dåvarande generaldirektören bar för de missgrepp som uppenbarligen begicks inom myndigheten och som har bekräftats på olika sätt. Jag vill inte kvälja dom. Det är inte min roll. Och jag tycker att även borde hålla sig för god för att gå in i enskilda fall på det sättet. Jag noterar att vi har ett väl fungerande system för rekrytering av myndighetschefer. Man kan ifrågasätta enskilda utnämningar, men systemet som sådant är gediget. I detta anförande instämde (S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 11 Anpassning av domstolsdatalagen till EU:s dataskyddsförordning betänkande 2017/18:JuU33 Anpassning av domstolsdatalagen till EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:113) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 12 Några civilrättsliga anpassningar till EU:s dataskyddsförordning betänkande 2017/18:CU19 Några civilrättsliga anpassningar till EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:111) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 13 En anpassning till dataskyddsförordningen av lagar inom Miljö- och verksamhetsområde betänkande 2017/18:CU21 En anpassning till dataskyddsförordningen av lagar inom Miljö- och verksamhetsområde (prop. 2017/18:133) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 14 Anpassningar av vissa författningar inom skatt, tull och exekution till EU:s dataskyddsförordning betänkande 2017/18:SkU15 Anpassningar av vissa författningar inom skatt, tull och exekution till EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:95) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 15 Anpassningar av registerförfattningar på arbetsmarknadsområdet till EU:s dataskyddsförordning betänkande 2017/18:AU12 Anpassningar av registerförfattningar på arbetsmarknadsområdet till EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:112) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU16 36 (M): debatterar vi betänkande 16 från miljö- och jordbruksutskottet om livsmedelspolitiken. Betänkandet innehåller 81 yrkanden från allmänna motionstiden /18 och behandlar frågor som livsmedelslagstiftning, konkurrenskraft, livsmedelskontroll och märkning. De allra flesta av frågorna har debatterats i kammaren tidigare . Utskottet har därför valt att behandla dessa frågor förenklat eftersom inget nytt hänt i sak. står självklart bakom alla sina reservationer, men för att inte ta alltför mycket av kammarens dyrbara tid i anspråk vill jag yrka bifall endast till reservation 4 om livsmedelskontrollen. Detta betänkande är som sagt väldigt likt dem vi debatterat tidigare. Vi har dessutom haft en grundlig debatt i ämnet för mindre än , då debatterade propositionen om livsmedelsstrategin. Vi är politiskt överens om att öka den svenska livsmedelsproduktionen. Det beslutet fattade vi gemensamt här i kammaren. Men vi är inte överens om hur detta ska gå till. skickade dessutom en rad tillkännagivanden till regeringen som det finns anledning att nämna , då regeringen i slutändan valt att göra något helt annat än vad beslutade om. För oss i Alliansen är det fortfarande viktigt att fokusera på en bra och säker livsmedelskedja som ska kunna fortsätta växa sig stark. Förutom bra livsmedel krävs det att säkerhetskedjan följs hela vägen från jord till bord via handeln. Lagstiftning är bra, men den ska vara enkel, tydlig och aktuell. Lagstiftningen är till för vår skull, för att den mat vi äter ska vara säker och för att konsumenten ska känna sig trygg oavsett om maten lagas hemma, äts på restaurang eller intas inom den offentliga sektorn. Vi har tidigare här i kammaren pratat hästköttsskandaler, då det uppdagades ett systematiskt fuskande som funnits i fler länder än bara . Problemet med livsmedelsbedrägerier fortsätter dessvärre. vet vi att bedrägerierna systematiskt och organiserat förekommer även med produkter som honung, olivolja och kanel. Det är viktigt att gå till botten med dessa brott och dessutom hitta samband med annan brottslighet som ibland förekommer. Som konsumenter och handlare måste vi känna trygghet i att produkter verkligen innehåller det de säger sig innehålla. En säker och redlig livsmedelskedja är viktig för både konsumenter och livsmedelsproducenter. Tryggheten måste även bejakas mellan konsument och producent. Där spelar säkerheten och tryggheten inom handeln en stor roll. Vi moderater föreslår därför skärpta straff för livsmedelsbedrägerier och att straffskalan höjs till att inkludera fängelse. Brott ska aldrig löna sig. Säkerheten inom livsmedelskedjan är viktig, och för att producenter, handlare och konsumenter ska känna sig trygga i att producera, sälja och äta mat är det viktigt att livsmedelskontrollen är bra och säker. Det ska löna sig att vara duktig på säkerhet, och det ska finnas en morot i systemet när man gör rätt. Vi moderater föreslår därför att livsmedelskontrollen ska göras smartare än den är . Det behövs till att börja med en bättre dialog mellan myndighet och företag. Vi vill att myndigheten ska hjälpa till att göra rätt i stället för att som endast kontrollera och komma med synpunkter i efterhand. Vi vill även att man inför efterdebitering, det vill säga att företagaren betalar först efter det att kontrollen är utförd i stället för att som betala en regelbunden avgift. Även är inne på den linjen. riktades ett tillkännagivande till regeringen om att se över detta. Regeringen har ännu inte kommit tillbaka med ett förslag för hur livsmedelskontrollen ska bli mer kostnadseffektiv. Även begäran till om att se över avgiftsdebiteringen är begravd i en utredning på departementet under den nu ganska kända parollen att frågan utreds vidare. Under förra årets debatt om livsmedelsstrategin beslutade om några övergripande mål för regeringen att förhålla sig till. Ett av dessa mål var att säkerställa generellt goda företagarvillkor för hela livsmedelskedjan, där nationella försämringar alltid skulle vara väl motiverade. Ett annat mål var att svensk livsmedelsproduktion skulle styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Tyvärr ser vi nu att regeringen lägger fram flera förslag som är direkt skadliga för branschen och dessutom går tvärt emot vad lagstiftaren har bestämt. Svenska producenter och svenska konsumenter förtjänar bättre än så. Det behövs sjysta konkurrensvillkor och en regering som tar demokratin på allvar. Eftersom det här är den sista livsmedelsdebatt vi har den här mandatperioden blir det också en summering och ett bokslut över nuvarande regerings mandatperiod – en mandatperiod som kantats av för lite konkret politik som kommit . Vi hoppas kunna vända detta. Förhoppningsvis ses vi här igen och då med en alliansregering och en annan majoritet i kammaren. 37 (SD): står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 om livsmedelsbedrägeri. har granskat om staten genomför tillräckliga insatser för att säkerställa att livsmedelskontrollen fungerar i tillräcklig omfattning. I granskningsrapporten – tar staten sitt ansvar? framför kritik mot att bristfälliga register för livsmedelskontroll av primärproducenterna försvårar länsstyrelsernas planering av kontrollen och därför omöjliggör ett riskbaserat urval. påtalar även problem avseende den kommunala kontrollen i och med att många av kontrollmyndigheterna är små och har svårt att leva upp till de omfattande krav som ställs på dem. Dessa problem i den kommunala kontrollverksamheten har konstaterats . Det handlar bland annat om otillräcklig finansiering och bristande resurser, att kontrollen inte är riskbaserad och att det saknas kontrollplan eller att planerade kontroller helt enkelt inte genomförs. Kritik framförs även mot att ansvaret för uppföljning av livsmedelskontrollen inte är tydligt definierat i lagstiftningen och att inte gör någon fördjupad uppföljning i syfte att föreslå förbättringar av kontrollverksamheten. Bristerna i livsmedelskontrollen har uppmärksammats av de organisationer som har till uppgift att granska kontrollverksamhet: , och för livsmedelssäkerhet och djurhälsa. egen granskning av den offentliga kontrollen visar på samma brister. Men också livsmedelsbranschen och enskilda företag har påtalat bristerna. De efterlyser en välfungerande offentlig kontroll. Flera av de stora handlarna och livsmedelskedjorna litar mer på sin egenkontroll och på privata kontrollorgan än på den offentliga kontrollen. 290 kommuner har ansvaret för den kommunala livsmedelskontrollen på ca 90 000 livsmedelsföretag. Många kommuner saknar tillräckliga resurser att utföra en adekvat kontroll, och den utredning som gjort visar att en tredjedel av kommunerna har mindre än en person för livsmedelskontroll. Vi i anser att maten måste vara säker och att staten bör ta ett större ansvar för en effektiv och fungerande livsmedelskontroll i hela . Länsstyrelserna kontrollerar att kommunernas kontroll följer lagstiftningen, men genom att helt föra över ansvaret från kommunerna till staten kan kontrollerna bli mer likvärdiga och effektiva. Enligt bedöms bedrägeriet med livsmedel vara omfattande runt om i världen. Dessa bedrägerier involverar ofta flera led: primärproducenter, livsmedelsföretag och grossister. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. anser därför att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. Regeringen bör också förtydliga ansvaret för samordning och uppföljning av livsmedelskontrollen. Många kommuner och landsting köper in livsmedel som är olagliga att producera i enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning, så långt detta är möjligt. Småskaliga slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade och högkvalitativa livsmedel. Dessutom bidrar de småskaliga slakterierna till kortare djurtransporter och lokala arbetstillfällen. För att fler småskaliga slakterier ska kunna etableras anser vi att reglerna kring dessa behöver förenklas ytterligare. antog en nationell livsmedelsstrategi för . Faktum är att kostnadsläget för insatsvaror och arbetskraft är betydligt högre än i jämförbara länder. Ändå menar regeringen att förbättrad konkurrenskraft främst ska uppnås genom strukturomvandling och produktivitetsutveckling. Vi i vill i stället fokusera på att förenkla regler och mildra lönekostnaderna för små och medelstora företag genom en överflyttning av sjuklöneansvaret till staten samt slopad arbetsgivaravgift för de tre första anställda, det vill säga den allmänna löneavgiften. Vi vill också göra det lättare att anställa unga genom lärlingsanställningar som ny anställningsform, för att skapa fler vägar till arbete och vidareutbildning. Vår företagarpolitik handlar mycket om att förenkla regler, minska skattetrycket samt underlätta för handel och export. Den övergripande målsättningen måste vara att göra lagstiftningen enklare och lättare att följa. Vi har ambitionen att även fortsatt ska vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark företagarnation. Vi vill se ett där det lönar sig att arbeta och skapa sysselsättning för en bättre framtid. 38 (C): Jag ska i detta betänkande endast diskutera en sak, men konstaterar jag att jag självklart står bakom alla reservationer med en centerstämpel men väljer att yrka bifall endast till reservation nr 11. Det jag tänkte ta upp i denna debatt är något som jag tycker att vi diskuterar alldeles på tok för lite, i motsats till alla andra saker som diskuteras i detta betänkande, nämligen vattnet.