prot · H50967 · 2018-02-06 00:00:00 — Det måste faktiskt ske – särskilt via dig, , som har kämpat för kvinnors rättigheter. Kurdiska kvinnor har förväntningar. Här sitter många aleviter, kurder, turkar och svenskar som förväntar sig att du och vi nu ska göra något för att få stopp på detta. Folkrättsbrott måste stoppas – det vet vi. , EU och FN brukar vara väldigt snabba när ett land angriper ett annat land, vilket är viktigt. Varför gör man inte detta när det gäller ? Erdoğan har själv sagt att demokrati inte är målet. Målet är i stället att bekämpa andra människor och dessa människors sätt att själva, med folkligt stöd från andra minoriteter, skapa kantoner där kvinnor, barn, unga och andra är involverade. Det är det som Erdoğan är ute efter. Han var inte ute efter Daish – vi såg hur han gav stöd till dem. Efter kampen mot barbariet är det nu en stat som beter sig barbariskt mot kurderna. Jag hoppas att vi nu får höra utrikesministern fördöma den turkiska regimens angrepp starkt. 9 (MP): Tack, utrikesministern, för svaret! Utrikesministern vet att Afrindistriktet har varit ett av de få distrikt i som har varit lugna och som inte har blivit förstörda av kriget. Där har människorna varit mer eller mindre trygga, och där har den kurdiska befolkningen tagit emot hundratusentals flyktingar från övriga . Men i och med Erdoğans angrepp har man förstört tryggheten även i Afrindistriktet. Det som Erdoğan och hans regim ägnar sig åt , fru talman, är ingenting annat än statsterrorism. När civila mål bombas, när man går in och angriper mål i andra länder och när man utsätter civilbefolkningen för allt detta lidande är det terrorism – statsterrorism. Tyvärr har Erdoğan fått härja fritt. angrep han irakiska och kränkte folkrätten där. angrep han norra – den turkiska delen av . Han förstörde stad efter stad och mördade hundratals oskyldiga människor. angriper han Afrindistriktet. Det är skrattretande att höra Erdoğan och hans regim hänvisa till terrorism. Om det är någon som har stött terrorismen i är det Erdoğan och hans regim – det finns väldigt gott om bevis för detta. Parlamentariker i det turkiska parlamentet och de turkiska tidningarna har en efter en visat att Erdoğan har stött IS. Omvärlden vet detta. När Erdoğan och hans regim nu hänvisar till att folk i Afrin – ett tryggt och självstyrande område med ett inkluderande system – skulle utgöra ett hot mot vet vi att detta inte är sant. Huvudskälet till Erdoğans angrepp är att han är rädd att det självstyrande och inkluderande systemet i Rojava skulle inspirera kurderna i de norra delarna av – det vill säga de turkiska delarna. Han vill förstöra det exempel som finns där. Jag menar att vi har tillräckligt med bevis – att har tillräckligt med belägg – för att kunna fördöma detta. Utrikesministern fick nu chansen att göra det, och jag är ledsen att jag inte fick höra att , som har så hög svansföring när det gäller åberopande av folkrätten, fördömer Erdoğan. har han gett sig på civilbefolkningen i olika länder – i sitt eget land, i irakiska och i den syriska delen av . Att säga att vi inte har några belägg håller inte. Jag förväntar mig och hoppas att utrikesministern fördömer det folkrättsbrott som Erdoğan och hans regim gör sig skyldiga till. 10 (MP): Jag delar oron över att Erdoğanregimen känner att den kan komma undan, i och med att är ett Natoland och det finns ett avtal mellan och om flyktingar, likväl som över uteblivna reaktioner på tidigare övergrepp. nämnde några, bland annat angreppet inom irakiska , alltså i ett annat land, och även i , i norra . Erdoğanregimen inledde ett regelrätt krig mot flera städer i norra 2015 med dödande, fängslande och omfattande ödeläggelse. Man kan i en se satellitbilder av ödelagda områden. Vad jag vet har regim inte drabbats av några påföljder för detta. har under Erdoğans styre en historia av upprepade övergrepp och folkrättsbrott, så här gäller det verkligen att hålla trycket uppe och tillgripa alla diplomatiska medel som står oss till buds för att ska förmås att upphöra med den här typen av övergrepp. 11 Utrikesminister (S): Jag avser att komma till den allra viktigaste slutsatsen, vilket jag också avsåg i mitt förra inlägg. Först och främst: Det är inte så att vi har varit tysta. Vi har heller inte varit passiva, utan vi har tvärtom agerat i både FN och EU och fortsätter att påverka i de sammanhangen, eftersom vi självklart blir starkare om vi får ett samlat agerande från både EU:s och FN:s håll. Om vi inte bara vill låta det stanna vid att använda ordet fördömande utan faktiskt vill att det ska leda till ansvarsutkrävande måste vi basera våra argument på folkrätten. Det jag hade tänkt och ville avsluta mitt förra inlägg med var just att när det gäller Operation olivkvist är och våra folkrättsexperters preliminära bedömning att agerande inte kan rättfärdigas genom en referens till självförsvarsrätten gentemot YPG. Vi vill att ett gemensamt agerande ska baseras på folkrätten i både FN- och EU-sammanhang. Men det betyder inte att vi därmed rättfärdigar eller stöder denna offensiv. Det är någonting helt annat. Det är därför som vi bilateralt har varit mycket tydliga med vad vi tycker. Ingen kan anklaga för att vara ett land som inte agerar. Om det är något land som agerar humanitärt i , som ger pengar till detta och som hjälper folkrättsförsvarare, journalister och fria medier i , så är det . Det är dit våra pengar och vårt stöd går. Vi har debatt här praktiskt taget också om den negativa utvecklingen när det gäller demokratin i , så jag tror att ingen kan säga att vi har varit tysta eller inte har agerat. I det här läget vill världssamfundet basera sitt agerande på folkrätten för att kunna utkräva ansvar. Och vi blir starkare, inte genom att helt ensamma skrika utan genom att agera gemensamt i EU och FN. Denna fråga kommer att förbli på FN:s dagordning. Vi kommer att bidra till det och fortsätta att peka på de orosmoment vi ser i allt det som händer. Den här offensiven gör dessutom att människor börjar undra vilka det är som har hjälpt till att bekämpa IS, precis som alla ni talare och interpellanter har påpekat. Det känns ibland som att man blir den ställföreträdande boven i det här fallet. Den rollen vill jag inte ta på mig, för jag menar att vi har agerat och uttryckt mycket tydligt vad vi tycker om den här utvecklingen. Just nu vill vi, precis som andra länder, att vi baserar vårt agerande på viktiga folkrättsprinciper. 12 (V): Tack, utrikesminister ! Utrikesministern säger, och det är riktigt, att folkrättsexperter gjort bedömningen att det inte finns något stöd i folkrätten för angrepp på Afrin. Det är en viktig slutsats att detta är folkrättsvidrigt. Det innebär också att man har en väldigt god grund för att kritisera detta övergrepp på regionen , och jag hoppas att kommer att göra det högt och ljudligt, klart och tydligt. Det finns en stolt tradition i svensk utrikespolitik av att stå upp mot stormakter som begår övergrepp på mindre regioner och länder. Att ta ställning här, fördöma angreppet och säga att vi kommer att agera i internationella sammanhang vore att fullfölja denna tradition. Vi i uppmanar regeringen att göra det. Det var många som jublade när al-Raqqa befriades. Det var efterlängtat runtom i hela världen. Det var SDF, de turkiskledda styrkorna, som gjorde det. Kvinnor som tvingats att ha heltäckande slöja kunde slita av sig den och äntligen klä sig som de ville. Människor kunde lyssna på den musik de ville. Unga yazidiska kvinnor som hållits i sexuellt slaveri kunde befrias från det som de varit utsatta för. Vilka var det som var där? Jo, det var de kurder, de SDF-soldater, som slåss mot den turkiska övermakten i Afrin. Den kurdiska kvinna som talade om här som hade skändats så grovt, en förskollärare, var med och befriade al-Raqqa. Det är dessa människor, som trodde att de hade omvärldens stöd, som vi nu sviker om vi vänder dem ryggen. Jag menar att det är vår uppgift att inte göra det utan att tydligt ta ställning mot övergrepp på Afrin. 13 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, utrikesministern! stödde västvärlden att kom till makten. Han blev den värsta tyrannen genom tiderna i . har man gett liknande stöd till Erdoğan och . Att inte tydligt och klart fördömer intrång i visar på en ruttenhet i det politiska spelet. Demokratin har mycket få vänner, tyvärr, i några av länderna i området. De nationella etniska och religiösa minoriteterna, för att inte tala om kvinnorna, har heller inte några vänner bland ländernas regimer. Dessa ses i stället som fiender. Demokratiskt sinnade minoriteter, till exempel i Rojava, är ännu mer fientligt inställda till Erdoğan. Befolkningen i måste skyddas från de övergrepp som begås på dem. Det är folkrättsbrott. angrepp har redan kostat många människors liv. måste använda alla tänkbara kanaler för att kriget inte ska utvidgas och leda till en än värre blodspillan. får helt enkelt inte göra som Daish har gjort mot Rojava och . Detta måste stoppas . Det är faktiskt en förväntan att och väst stöder kvinnorna som har bekämpat Daish. Macron har fördömt detta folkrättsbrott. Det kan också driva i FN och EU. 14 (MP): Låt mig inledningsvis säga till alla tjejer och killar, kvinnor och män som kämpar i Afrin för att stå emot den turkiska aggressionen att vi är stolta över er. Det är bra att utrikesministern är oroad över situationen. Det är bra, som det står i medierna, att besöket i är inställt, om uppgiften stämmer att det skulle vara på grund av kritik från svenskt håll. Men det behövs betydligt mer än det. Vi behöver dels ett fördömande, dels verka för att stoppa angreppet. Ju mer tid som går, desto fler civila blir offer. Vi kan om vi vill kalla hem vår ambassadör från . Det skulle vara en tydlig politisk signal. Vi skulle i EU-sammanhang kunna ta initiativ till ett fördömande. Det är väldigt mycket mer vi behöver göra för att värna folkrätten, som vi talar så mycket om. I sitt anförande nämner utrikesministern vikten av respekt för folkrätten. Men det måste också omsättas i handling. Vi måste agera när den kränks, och det är glädjande att har kommit till slutsatsen att inte kan åberopa folkrätten. Jag hoppas att vi också kan komma till ett fördömande. 15 Utrikesminister (S): Jag tackar interpellanterna. Detta är något som alla uppmärksammar, som syns i medierna och som oroar oss eftersom vi har följt under sju långa år. Regeringen har alltsedan konflikten bröt ut i understrukit vikten av respekt för folkrätten och skydd av civila. Vi har gjort allt vi har kunnat för att både se till att kvinnor finns vid förhandlingsbordet och för att bidra till de humanitära insatserna, och vi kommer att fortsätta med det. Just nu är den humanitära situationen fruktansvärd för miljontals människor där. Vi kommer att fortsätta att verka för den FN-ledda fredsprocessen och stödja . Vi kommer att fortsätta att agera multilateralt för att bli så effektiva som möjligt, inte bara i att fördöma ett dåd utan för att se till att det blir ett ansvarsutkrävande. Det är ju därför vi har folkrätten. Det räcker inte bara med ett ord. Det förändrar inte situationen på marken. Vi måste ändra på verkligheten, och då måste vi ha god grund för det. Eftersom vi kräver att dessa länder ska respektera folkrätten måste vi själva kunna basera det vi gör på folkrätten, och vår preliminära bedömning av de folkrättsliga grunderna är just de jag sa. Vi fortsätter att agera humanitärt, politiskt och diplomatiskt på alla sätt för att situationen inte ska eskalera, för att våldet ska minska, för att utkräva ansvar och för att vi förhoppningsvis ska se fred i . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellationerna 2017/18:332 och 351 om kontanthantering under kris 16 Statsrådet (MP): har frågat mig hur jag ser på behovet av att trygga kontanthanteringen som en del av det civila samhällets krisberedskap. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka betalningsförmågan i samhället, även när våra elektroniska betalningssystem slås ut. Jag besvarar båda frågorna gemensamt. Jag har i kammaren haft tillfälle att redogöra för regeringens och statens arbete med att säkra en fungerande kontanthantering i hela riket. Det är regeringens uppfattning att alla i samhället bör ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. I första hand bör marknaden tillhandahålla dessa tjänster och staten övervaka att det fungerar. Regeringen har dock till exempel sett till att ge länsstyrelserna i uppdrag att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de orter där behovet inte tillgodoses av marknaden. Som en del i uppdraget har länsstyrelserna med hjälp av medel från etablerat betaltjänstombud där man kan betala räkningar, ta ut pengar eller lämna dagskassor. fanns det 36 statligt finansierade betaltjänstombud i landet. Jag delar beskrivningen om vikten av en stark civil beredskap i den värld vi lever i. Försvarsberedningen framhåller i rapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 att befolkning måste ha förutsättningar att upprätthålla grundläggande ekonomiska transaktionsmöjligheter genom tillgång till kontanter, alternativa betalningsmedel eller någon form av statliga krediter. Under höjd beredskap och då ytterst i krig är detta särskilt viktigt för att upprätthålla försvarsviljan och motståndsandan i samhället. Försvarsberedningen betonar betydelsen av det finansiella systemets funktionalitet för våra totalförsvarsansträngningar. För att upprätthålla försvarsviljan i samhället måste förberedelser och planering genomföras för att kunna hantera alternativa betalningsmedel. Regeringen beaktar dessa utmaningar i den fortsatta utformningen av totalförsvaret. I vissa former av kriser kan det inte uteslutas att kontanter kan komma att spela en viktig roll för att upprätthålla centrala funktioner i vårt samhälle och vår ekonomi. I regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020, som ställde sig bakom, konstaterades att ”den myndighet eller utförare som har ansvaret för en verksamhet under normala förhållanden, i enlighet med ansvarsprincipen, även har ansvar för att vidta de åtgärder som krävs för att verksamheten kan bedrivas även i en krissituation och vid höjd beredskap”. När det gäller frågan om kontantförsörjningen ligger huvudansvaret hos . Efter ett tillkännagivande från tillsatte regeringen den parlamentariska . Den har bland annat i uppdrag att utreda hur ansvar för beredskapen i betalningssystemet vid fredstida kriser och vid höjd beredskap bör tydliggöras i lag. Dessutom ska kommittén överväga om lagstiftningen angående beredskapsansvar vid fredstida kriser och vid höjd beredskap behöver moderniseras. Jag tycker att det är viktigt att dessa frågor får en bred och djup genomlysning och att förslag som läggs inom områdena samhällets krisberedskap och civilt försvar sker med så brett parlamentariskt stöd som möjligt. ska rapportera sina förslag . Jag bör som ansvarigt statsråd inte i övrigt föregripa arbetet i den parlamentariska kommittén. 17 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Har ni kontanter för en månad, blir mer och mer en relevant fråga i vårt samhälle. Försvarsberedningen betonade också härommånaden att varje medborgare har ett ansvar för att klara sin egen försörjning och omsorg utan stöd från samhället. Det finns ett brett samförstånd om att vi måste göra mer motståndskraftigt både civilt och militärt. Här spelar kontanthanteringen en stor roll då risken för en attack mot elektronisk betalning gör tillgången till kontanter mer vital. är ett av de länder i som har kommit längst med det kontantlösa samhället. Innovationer som till exempel Swish har gjort att många småföretagare har kunnat komma ut på marknaden. är vi fortfarande i behov av kontanter, och det är mycket kontanter i omlopp. Så länge bankomater och växlingskontor tillhandahåller kontanter måste också insättning kunna ske smidigt. Det är här vi ser utmaningar. Här måste vi lyckas hitta en medelväg där vi kan tillgodose allas behov. Marknaden för betaltjänster utvecklas snabbt som en följd av digitaliseringen. Det är inte bara positivt, utan skapar också problem, inte minst ute på landsbygden. Länsstyrelserna i , , och framhåller i sina så kallade bevakningsrapporter att det kan uppstå problem med digitala betaltjänster, då delar av länen har otillräcklig digital infrastruktur. Det här är ett känt problem. kommenterade , den nationella samordnaren för länsstyrelsernas betaltjänstuppdrag, detta på följande sätt: ”Problemen bottnar i att det blir allt längre till banker som hanterar kontanter, att det finns brister i kapaciteten och utbyggnaden av mobil- och bredbandsnäten, samt att det finns människor som av olika skäl ställs utanför det digitala samhället. Dessutom tar beteendeförändringar tid.” Företagare som jag känner till åker för att kunna köpa växelkassa. Det här blir såklart både dyrt och tidskrävande. Framför allt är det som det här blir mest aktuellt. En företagare uttrycker: ”Räknar man ihop alltihopa så blir det dyrare att åka och hämta pengarna än vad pengarna är värda.” Enligt undersökningar uppger av svenska folket att de har använt kontanter i sin vardag den senaste månaden. Tanken med ett kontantfritt samhälle tror jag att många kan sympatisera med. Det är inte fråga om det. Men det här har gått alldeles för fort, framför allt i landsbygdssektorn. Det är också där man är mest utsatt. Därför vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att agera med anledning av att landsbygdens näringsidkare och enskilda personer är speciellt hårt utsatta när det gäller kontanthanteringen? 18 (M): Jag tackar ministern för svaret. hade jag en interpellationsdebatt med justitie- och inrikesministern angående cybersäkerhet. Det här är en fråga som ligger i samma härad. Vad händer den dag då strömmen slås ut? Vi har kommit väldigt långt med digitaliserade betaltjänster i , och vi är ganska sårbara när det handlar om strömförsörjningen för de här tjänsterna. är ett av de länder som har kommit längst i utvecklingen av det kontantlösa samhället, och jag tror att de flesta av oss uppskattar det väldigt mycket. Man kan swisha och använda sitt betalkort i stället för att ha kontanter. Men det är också väldigt sårbart. I förhållande till våra grannar och omvärlden sticker vi ut som ett extremfall, även om många av oss tycker att det är väldigt positivt. Under har kontanthanteringen i samhället gått från att omsätta till . finns dock fortfarande 90 miljarder i kontanter i samhället. Precis som min kollega tog upp är kontanthantering ett problem på landsbygden. Så länge det finns kontanter att ta ut i bankomaterna används de pengarna. Men småföretagaren på landsbygden har väldigt svårt att bli av med kontanterna. Cybersäkerheten och hotbilden präglas i allt större utsträckning av digitaliseringens frammarsch. Sårbarheten blir väldigt tydlig just när det handlar om digitaliseringen. Det kan bli en fullständig utslagning om det sker en cyberattack som påverkar strömförsörjningen och leder till it‑ och telehaveri och annat. I förra veckans interpellationsdebatt pratade vi bland annat om vindkraftverk i som på många sätt inte har lösenord; man kan alltså komma åt dem. gjorde en väldigt bra granskning som är aktuell än med bäring på den sårbarhet som vi har i digitala tjänster. Där pratar man om att det behövs en långsiktig strategi för gemensamma övningar och att det bör finnas en tjänsteman i beredskap inom det finansiella systemet. En av mina frågor är: Finns det en TIB, en tjänsteman i beredskap, för de finansiella funktionerna i samhället? Man sa också i den här rapporten att myndigheterna bör komplettera sina krisplaner med åtgärder som behövs för att kunna samverka med andra aktörer som kan bidra till att höja beredskapen i betalningssystemet. Jag delar den uppfattning ministern ger uttryck för i interpellationssvaret: Marknaden har ett stort ansvar, men det behövs självklart också ett ansvar från staten. Det är detta min andra fråga gäller, och den skulle jag också vilja få svar på. Frågorna är alltså: Finns det en tjänsteman i beredskap i den finansiella sektorn? Vilket övergripande ansvar har staten för att se till att kontanthanteringen fungerar vid ett större avbrott? 19 Statsrådet (MP): Jag tackar både och för viktiga frågeställningar. Vi är inne i en stor omställning av vårt samhälle, en digitalisering som påverkar inte bara finansmarknaden utan hela vårt samhälle. Det är viktigt att lyfta fram perspektiv på hur denna omställning påverkar olika delar av samhällets funktioner och vår beredskap . Eftersom det är två olika frågeställningar, dels om påverkan på vårt samhälle i fredstid, när allting löper på som vanligt, dels om vad som händer i en krissituation eller till och med ett krigstillstånd, tänkte jag också dela upp svaren lite grann. Vi börjar med utvecklingen i vårt samhälle, till exempel på landsbygden. Hur ska man kunna se till att vi kan klara av både insättningar och uttag i hela landet? Precis som frågeställarna pekar på har utvecklingen gått snabbt. Den är i hög grad efterfrågedriven, vilket också är viktigt. Det finns en stark efterfrågan på digitala betalningslösningar och digitala finansiella tjänster. För många människor i vårt samhälle har det här inneburit en betydligt lättare vardag. Jag är personligen själv väldigt glad över att kunna göra bankaffärer när som helst från min dator i stället för att behöva stå i kö på banken före , som tidigare generationer har varit tvungna att göra. Det är klart att det också möjliggör många nya tjänster som annars inte skulle ha kommit i fråga. Till exempel går utvecklingen av fintech, den finansiella tekniken, väldigt snabbt framåt. Mycket av detta är positivt. Men när det sker en stor samhällsomvandling, som den som håller på att ske, kommer det självklart också att uppstå problem som vi behöver lösa längs vägen. Till exempel är såklart utsatta konsumentgrupper en frågeställning som vi måste hitta ett sätt att hantera. Det är också så att man ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster och ett finansiellt system i hela landet. Där har vi vidtagit åtgärder i form av betaltjänstombud. Vi har bevakning från våra länsstyrelser och möjlighet att gå in med insatser med finansiering från . Vi har också haft ett antal rundabordssamtal med alla aktörer, både myndigheter och banker, för att kunna hitta vägar framåt. Här är det viktigt att poängtera att olika banker på en marknad som präglas av fri konkurrens har sett lite olika på de här frågeställningarna. Det finns bankkedjor som har mer kontanthantering. Som konsument har man såklart möjlighet att välja den bank som man själv tycker uppfyller ens krav som kund bäst. Tycker man att kontanthantering är viktigt har man i många fall möjlighet att välja en bank som motsvarar de krav man ställer. Men det här är en fråga som vi har anledning att följa. Inte minst har den parlamentariska fått regeringens uppdrag – som också baseras på ett tillkännagivande från – att gräva djupt i de här frågorna, för det är komplicerade frågor. Detta är ingenting som man ska kasta ur sig förslag om lättvindigt, utan det krävs en ganska djup grad av eftertanke för att hitta åtgärder som fungerar. Jag vill nu säga något om hanteringen i kris och krig. Detta är ett område där regeringen har lagt in en betydligt högre växel och där jag också finner att det finns ett starkt stöd, dels från våra myndigheter som har ansvar för försvar av landet i krislägen och krigssituationer, dels här i riksdag. Regeringen har sagt till våra myndigheter att vi behöver vara betydligt bättre beredda på att kunna klara av störningar i vårt samhälle i kris. Det gäller självklart också den finansiella sektorn. Här har myndigheterna tagit stora steg framåt. Man ökar till exempel samarbetet, även med till exempel Försvarsmakten, för att kunna säkerställa att viktiga funktioner bibehålls även i krissituationer och i krigstillstånd. Det har skett utbildningar.