prot · H6098 · 2018-10-17 00:00:00 — Det är beklagligt att detta företag ska behöva kämpa mot myndigheter och kanske för hela sin existens i stället för att göra det man är bra på – att syssla med trä. Något som också är viktigt för är närheten till och framför allt till flygplats och hamn. Båda är viktiga för infrastrukturen i , både för resor till kontinenten och ut i världen och för transport av gods till sjöss. För att ha livskraftiga företag på landsbygden och i städerna och för att människor ska kunna bo i hela vårt land är it, fiber och bredband en livsviktig del. För har fiberutbyggnaden tagit fart . Många orter har bildat fiberföreningar, vars engagemang och drivkraft bidragit till att orten fått fiber till sig. Vidare, fru talman, har kopparnätet klippts ned på många håll i . Man hänvisas till att klara sig med det mobila nätet. I Mossebo i kommun är mobiltäckningen så dålig att man kan prata endast om man står med telefonen i ett visst läge och på en viss plats. Detta ställer till det för bland annat hembygdsföreningen, som anordnar aktiviteter och träffar. Marknaden är duktig på att bygga ut mobiltjänsterna över landet, men på de platser där marknaden inte hunnit fram än skulle samhällsmaster kunna vara ett komplement till marknaden. Infrastrukturen är något som engagerar människor i alla delar av landet. Med strategiska satsningar på alla delar av infrastrukturen bygger vi landet starkare. Det är när människor har tillit till samhället och myndigheter som utvecklingen går framåt. Med innovationer och nya tekniska lösningar utvecklar vi landet tillsammans – det offentliga, näringslivet och civilsamhället. 260 (KD): är ett fantastiskt land. Vi har fjäll, hav, landsbygd, vidsträckta skogar och vackra byar och städer. är femte största land till ytan, men vi är bara på fjortonde plats avseende befolkning. Det innebär att vi har en liten befolkning som ska finansiera den infrastruktur som vi behöver för att utveckla vårt vackra land. Det är en utmaning, då vi har stora behov av att förbättra vår infrastruktur om vi ska tillvarata de förutsättningar som finns i vårt land. Förutom att vi har en liten befolkning på en stor yta är befolkning samlad i olika befolkningsområden. Den största delen av befolkning finns mellan och . I Skagerrak‑ och Kattegattregionen bor drygt 7 miljoner människor. Nästa område är Stockholms‑, Helsingfors‑ och Tallinnregionen. Även i denna del av och norra bor ca 7 miljoner människor. Utöver dessa tätortsregioner har vi ett viktigt område som binder samman , , och . Även om denna del av inte är lika folkrik kommer stora delar av välfärd från dess gruvor, vattenkraft och skogsindustri. Ska och fortsätta vara ett av världens framgångsrikaste områden måste vi binda samman dessa olika befolkningscentrum med varandra. Inom forskningen talar man om framtidens megastäder. Vi har förutsättningarna att skapa två sådana områden i , men det kräver att vi bygger moderna vägar och järnvägar som binder samman dessa regioner inom och över nationsgränserna. I finns en liten mening som i en del översättningar lyder: ”Utan vision förgås folket.” och hade vi i en vision om att bygga ett nytt . Denna nationella vision handlade delvis om kyrkans klassiska värderingar avseende rättvisa och solidaritet, men det var också en vision om rent fysiska byggen. Nya järnvägar, vägar, hamnar och bostadsområden växte fram som en effekt av denna dröm. behöver vi en ny vision, en vision som fångar upp och . Om vi likt våra förfäder börjar bygga nya stråk mellan , , och , mellan , och , mellan och och mellan , , och lägger vi grunden för framtida utveckling i hela och . Skagerrak- och Kattegattregionen samt Stockholms‑ och är framtida megastäder om vi etablerar en långsiktig och målmedveten strategi som ger dessa områden bättre infrastruktur. Det räcker inte att vi har en vision för våra storstadsregioner i södra och mellersta . Vi måste ha en vision för hela , inklusive . Järnvägar, vägar, hamnar och kraftledningar måste förbättras så att vi alla kan ta del av den tillväxt som sker i och . Menar vi allvar med idén om att hela landet ska leva måste vi via aktiv politik visa att den visionen fortfarande lever. För mig som kristdemokrat är det självklart att vi ska dra lärdom av den utveckling som skedde . På ett sätt befinner vi oss i samma läge . Skillnaden är att då byggde vi landet, och bygger vi bättre infrastruktur mellan länder. Effekten kommer att bli densamma. Då lade vi grunden för 1900-talets svenska välfärd. Om vi jobbar vidare med vår vision lägger vi grunden för 2000-talets inlednings välfärd. Bra infrastruktur är en grundförutsättning för att skapa ett socialt och ekonomiskt hållbart samhälle. 261 (L): Jag kommer i mitt anförande att tala om samspelet mellan olika transportsystem, behovet av att underhålla befintlig infrastruktur och att satsa på ny teknik för att lösa framtidens och dagens transportbehov. Människors frihet är beroende av att vi har goda kommunikationer. En väl fungerande infrastruktur behövs för att företagen ska kunna fungera och utvecklas och därmed skapa tillväxt för . är ett avlångt land. Därför är det speciellt viktigt att vi utnyttjar de infrastrukturresurser som vi har på ett mycket effektivt sätt. Vi behöver väg, järnväg, flyg, sjöfart och gång- och cykelbanor för att kunna tillgodose de olika behov som vi har. För att kunna utnyttja det effektivt behövs en fungerande it-infrastruktur. Det inkluderar även en god datahantering och att vi satsar stenhårt på artificiell intelligens. Liberalerna tror inte på att vi ska sätta olika transportslag mot varandra. Varje transportslag har sina för- och nackdelar. Det är det samlade utbudet som gör att kan utvecklas och att vi kan bibehålla vår välfärd. Ett större fokus bör därför läggas på hanteringen av hela resan, för både människor och gods, så att man ökar möjligheterna att välja det transportslag som är bäst lämpat. Det kräver effektiva övergångar mellan olika färdmedel och att det finns digitala tjänster som stöder detta dörr-till-dörr-perspektiv. En grundförutsättning för ett effektivt och klimatsmart transportsystem är dock att det är tillförlitligt. Ska vi underlätta för människor och företag att välja rationellt behöver transporterna fungera utan onödiga tidsfördröjningar och vara sömlöst genom övergångarna. Därför är det av stor vikt att satsningarna på underhåll av befintlig infrastruktur, som järnväg och väg, prioriteras i budgetar framöver tillsammans med en utveckling av digital service. Kollektivtrafik måste vara pålitlig för att vara attraktiv. I vissa regioner krävs också större investeringar för att motsvara efterfrågan, inte minst mellan flyg och tåg och sjöfart och tåg. Dessutom får vi inte glömma att över hälften av transporterna sker på väg. Därför är det viktigt att vi även fortsättningsvis satsar stort på vägnätet för att framöver få ökad framkomlighet och ökad trafiksäkerhet. Upprustningen av vägnätet är också kopplad till den snabba utvecklingen på fordonsområdet, där eldrivna, uppkopplade och självkörande fordon är på snabb frammarsch. Liberalerna ser möjligheter till minskad klimatpåverkan, ökad trafiksäkerhet och ökad mobilitet som pådrivande faktorer att öka satsningar på testarenor i verklig miljö för att utvärdera självkörande och eldrivna fordon. Tekniken har stor potential, framför allt för att förbättra olika samhällsfunktioner och underlätta människors vardag. Parkeringar kan ge plats för bostäder och parker, belastningen på sjukvården kan minska med ökad trafiksäkerhet och den individuella rörelsefriheten kan öka avsevärt, inte minst för våra äldre och människor med funktionsnedsättning. Därför bör forskningen på dessa områden prioriteras. 262 (MP): Vi som är folkvalda har ett stort ansvar att axla. Vi har ett ansvar inte bara inför de väljare som har valt oss utan även inför dem som inte kan avlägga någon röst men som ändå påverkas av de beslut som vi fattar eller avstår från att fatta här i . Det handlar om barn och unga, framtida generationer samt djur och växter. Det kan kanske låta lite klyschigt, men det är faktiskt allas vår gemensamma framtid som vi har att besluta om. Världen står nämligen inför en stor utmaning. Koldioxidutsläppen i världen ökar fortfarande. FN:s klimatpanel IPCC gör bedömningen att det kommer att bli mycket svårt att nå Parismålen, det vill säga att den globala temperaturökningen ska hållas långt och att vi ska jobba för att den ska stanna . För att nå dessa mål krävs det en snabb och omfattande omställning av samhället. En värld där vi inte klarar att hantera denna utmaning innebär stora konsekvenser för såväl människor som natur, då högre temperaturer och extremväder hotar. Därför behöver vi effektiva lösningar som faktiskt minskar våra koldioxidutsläpp. En sådan konkret lösning är byggandet av höghastighetsjärnväg. Jag har fått uppdraget att vara trafikpolitiska talesperson, och det är därmed min roll att särskilt fokusera på den delen av klimatutmaningen som rör transporter. Den största utmaningen när det gäller att ställa om till ett fossilfritt och klimatsmart samhälle är just transportsektorn. Ungefär en tredjedel av utsläpp kommer från transporter, och här har omställningen ännu inte tagit fart. Vi har som ett etappmål att minska utsläppen från den inhemska transportsektorn till 2030. För den systemomställning som krävs är 2030 snart, väldigt snart. Därför krävs det utökade insatser för att ställa om transportsektorn. Vi från vill skapa ett modernt och hållbart samhälle, där det är lätt för alla att göra hållbara och klimatsmarta val. Vi människor vill kunna resa och röra på oss. Vi vill kunna bo på en ort och jobba på en annan. Vi vill kunna ta oss till vänner, släktingar och nöjen på andra orter, och vi vill utbyta erfarenheter och resa. Men för att vårt resande inte ska äventyra våra barns och kommande generationers möjligheter till ett gott liv behöver våra resor bli hållbara. Vi i vill att alla som vill ska kunna resa, möta nya människor och uppleva andra kulturer utan att bidra till klimatförändringar. Därför måste vi ställa om hur vi reser. Då krävs det konkurrenskraftiga och hållbara alternativ. Den främsta lösningen för att transportera mycket eller många klimatsmart är tåg. Det är just därför som behöver nya stambanor för höghastighetståg. som kommunalråd i drev jag igenom att vi skulle börja bygga spårväg. Det är en satsning som kommer att göra det möjligt för fler att resa på ett klimatsmart och hållbart sätt. Denna satsning möjliggjordes genom de stadsmiljöavtal som regeringen beslutade om under den förra mandatperioden. Jag vill se till att som helhet bygger mer järnväg. Min devis är enkel: Land ska med järnväg byggas. Det behöver vi verkligen i . Med nya stambanor för höghastighetståg och annan nödvändig utbyggnad av järnvägen får vi en mer pålitlig trafik. Låt mig vara tydlig: Valet står inte mellan satsningar på nya spår för höghastighetståg och satsningar på dagens spår. Jag vill att lägger de resurser som behövs både för att laga och bygga ut järnvägen. Vi är nära kapacitetstaket på en stor del av järnvägsnätet. Genom att bygga nya spår gör vi det möjligt att avlasta den befintliga järnvägen, så att nödvändigt underhåll kan genomföras. Investeringar i ny järnväg gör att fler kan välja tåget och att fler tåg kommer . Det är en investering i , världens och våra barns framtid. 263 (SD) replik: När jag satt och lyssnade hörde jag ordet ”höghastighetståg”. I mitt anförande var jag ganska tydlig: Tågen är i en katastrofal situation . De kommer , och de kommer att komma . Det kommer att ta att göra vår sjuka järnväg frisk. Genom förbättringar och genom att bygga ut befintlig järnväg skulle man kunna nå väldigt långt. Men finns det verkligen pengar för att även bygga en höghastighetsjärnväg? Och om vi nu ska bygga en höghastighetsjärnväg, hur vill då ledamoten bygga den – på mark eller på bro? 264 (MP) replik: , ledamot i riksdag, vill att vi ska bygga nya stambanor för höghastighetståg så snabbt det bara är möjligt. Det är nämligen då vi kan dra nytta av de effekter vi får, både när det gäller klimatet och när det gäller de effekter vi kan se för näringslivets utveckling. Det är helt avgörande att vi får en snabb utbyggnad – men också att vi bygger för riktigt snabba tåg. Då handlar det om att bygga spår som är fixerade, men när det gäller järnvägens tekniska egenskaper i övrigt tycker jag att det är en fråga för . 265 (SD) replik: förordar ju inte höghastighetsjärnväg. De förordar , vilket bygger på dagens järnväg. Kommer ledamoten att nöja sig med det, eller vill hon ändå föra fram att hon vill bygga höghastighetsjärnväg? Det är alltså motsatsen till vad vill, på grund av de höga kostnaderna. 266 (MP) replik: har att förhålla sig till de beslut som fattas av riksdag. I avvaktan på tydliga riktlinjer från riksdag har uttalat sig kring att vissa delar av nätet skulle dimensioneras för och vissa delar för . Jag förespråkar dock att en så stor del av nätet som möjligt dimensioneras för riktigt snabba hastigheter. Det är så modern järnväg byggs, såväl i som i och utomlands i övrigt. 267 (S): mellan och är det mindre än . Längs detta stråk, som är ett av befolkningsrikaste, bor 3,4 miljoner människor fördelat på 50 kommuner och nio arbetsmarknadsområden. Det sker ett omfattande dagligt pendlande, och stora volymer gods transporteras längs med stråket. Mellan de två huvudstäderna sker nästan 1,4 miljoner flygresor. Tack vare en positiv befolkningsutveckling och ett starkt näringsliv har utvecklingen av resande och godstransporter ökat stadigt . En hög regional, nationell och internationell tillgänglighet är avgörande för att fortsätta samhällsutvecklingen. Dagens infrastruktur klarar dock inte de krav som ställs på ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. åtgärdsvalsstudie visar att dagens järnväg kan utvecklas och ingå i ett framtida trafiksystem mellan och . I trafikvisionen har utbyggnadsstrategierna preciserats. Som ett första steg bör åtgärder genomföras för att stärka järnvägens kapacitet på delsträckorna ––och –. I nästa utvecklingssteg byggs nya länkar mellan och samt mellan och . I vision för stråket –har marknadens aktörer visat hur de vill trafikera järnvägen när den är fullt utbyggd. Den storregionala trafiken binder samman städer och arbetsmarknadsregioner och möjliggör snabba och frekventa pendlingsresor. Restidens betydelse i konkurrensen med flyget blir tydlig när marknadsandelarna för –jämförs med marknadsandelarna för –. Med snabbtåget mellan och är restiden , och tåget har en marknadsandel på . Mellan och är avståndet nästan lika stort, men tågresan tar i stället för tre. Marknadsandelen där är endast 10–. För resor inom är den samhällsekonomiska kalkylen genomförd med modell. Kalkylen har sedan kompletterats med de nyttor som uppstår med en snabbare järnvägsförbindelse till , och resultaten visar att de samhällsekonomiska nyttorna totalt sett kommer att uppgå till . Därtill kommer nyttor för godstransporter. Nyttoanalysen visar att en utbyggd järnväg möjliggör en omfattande överflyttning av gods och resande från flyg och väg till järnvägen. är därför en viktig del i utvecklingen mot ett hållbart transportsystem där de nationella och globala målen om kraftigt minskade utsläpp av klimatgaser är vägledande. Stråkets näringsliv är differentierat med inriktning mot bland annat skogs- och massaindustri, turism, service, bank, finans och försäkring. Därtill finns det ett flertal universitet, högskolor och kunskapskluster i området. Med ökad tillgänglighet ges förutsättningar för ökad samverkan, innovation och tillväxt. Nyttoanalysen visar också på ett ökat bostadsbyggande, fler arbetstillfällen och en ökad regional produktivitet. När den nya nationella infrastrukturplanen –2029 presenterades förklarade infrastrukturminister att regeringen vill ta initiativ till samtal med om att bygga snabbare järnväg mellan och . Det är nu viktigt att det arbetet tar fart. Målet att restiden mellan och ska vara och är möjligt utifrån vad som går att uppnå med en traditionell järnväg som har en banstandard för hastigheter . Det är också vad som krävs för att på allvar konkurrera med flyget – en investering som samhället, klimatet och näringslivet skulle ha mycket att tjäna på. 268 (M): Socialdemokraterna och har i regeringsställning bedrivit en Norrlandsfientlig och landsbygdsfientlig politik. i regeringsställning har man genomfört en politik med ökad beskattning på avstånd. Det drabbar människor som är beroende av bilen och flyget och bor utanför våra städer. Man har höjt bensinskatten, och man har höjt dieselskatten. Man har försämrat reseavdraget och höjt fordonsskatten, och man har infört miljözoner. Människor som har köpt miljödieselbilar har alltså drabbats av att till slut inte kunna ta sig in i städerna. Man har planerat att införa en kilometerskatt för tunga lastbilar. Man hann inte få igenom den under gångna mandatperioden, men får man fortsätta kommer man att få igenom den. Man vill alltså beskatta avstånd och inte utsläpp. Avstånd har vi gott om i , allra mest i . Det är en mycket skadlig politik för och än mer för oss i . Man har infört en flygskatt som har slagit mycket hårt mot flyget i . Tyvärr hann vi inte se alla effekter före valet, men desto fler har kommit efter det. Före valet gick Nextjet i konkurs. Det bolaget trafikerade många av de mindre flygplatserna i . Norwegian har lämnat helt, och det finns ett flygbolag kvar – med mycket försämrad turtäthet. BRA Flyg är på väg att lämna , åtminstone av sin flygkapacitet. regering har inte fått väljarnas och förtroende att fortsätta regera . Trots global högkonjunktur och bästa tänkbara förutsättningar har man alltså misslyckats på område efter område. Vårdköerna har fördubblats. Poliserna har blivit färre, trots att problemen har ökat. Klyftan mellan stad och land har kraftigt ökat med tanke på alla skatter på avstånd och alla människor som är beroende av bilen. Klimatutsläppen har faktiskt ökat. Trots att man har pratat om miljön och satsat miljarder på miljön har klimatutsläppen ökat, fru talman. behöver mer moderat politik och mer allianspolitik. Vi behöver fler poliser, satsningar på skolan och satsningar på sjukvården. Vi behöver satsa på våra vägar runt om i hela , som står och förfaller. Vi ska också bedriva en bättre miljö- och klimatpolitik, som faktiskt minskar utsläppen och inte bara ökar kostnaderna. Vi behöver miljöpolitik på riktigt – inte plakatpolitik. Att straffbeskatta människor ute i landet som är beroende av bilen är inte bra miljöpolitik. Det innebär inte att utsläppen minskar. Människor som är beroende av bilen får , tack vare den politik Socialdemokraterna och har genomfört, betala litern för bensinen. Den kostar litern, men man måste fortfarande åka till jobbet och skjutsa sina barn. Får Socialdemokraterna och fortsätta till kommer priset på bensin och diesel snart att passera litern, och det, mina människor ute i landet, kommer ni inte att vilja ha! Det är mycket skadlig politik som denna regering har lyckats genomföra . Jag tänker fortsätta att jobba för minskad beskattning för alla människor ute i landet och minskad beskattning för alla som är beroende av bilen. Låt oss börja med att ta bort överindexeringen på bensin och diesel. Låt oss avveckla flygskatten, och låt oss också stå upp för alla de människor som är beroende av bilen till och från jobbet. Förslaget om kilometerskatt ska kastas i soptunnan per omgående. Varför ska vi beskatta avstånd och inte utsläpp, fru talman? 269 (S) replik: Ledamoten säger att vi för plakatpolitik. Jag kan säga så här: Vi kommer att stå i denna kammare, i denna talarstol, och inte ljuga. Jag kan lova att vi socialdemokrater inte ljuger, till skillnad från en del andra som står här i kammaren och säger att vi har infört miljözoner. Det är moderater och moderatalliansen i som har gått och lovat att de ska införa miljözoner, och de säger att vi har gjort det i . Det är ju en lögn, fru talman! 270 (M) replik: Den som är intresserad av verkligheten kan titta på den presskonferens som den socialdemokratiske ministern höll tillsammans med en miljöpartistisk minister när man införde den nya möjligheten till miljözoner, det vill säga att ge kommunen möjlighet att införa miljözoner. Det var den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen som gjorde detta. Hur kan stå i talarstolen och hävda motsatsen är för mig helt obegripligt, fru talman. Låt oss hålla oss till sanningen. Efter att vi har gått ned från talarstolen kan jag väldigt enkelt visa det för om han vill. Det är din regering, , som har infört detta med miljözoner. Det tycker jag att du borde stå för. Det är ett mycket dåligt förslag, tillsammans med en massa andra dåliga förslag som ni har genomfört. Men det är ni som har gjort det och ingen annan. 271 (S) replik: använder än en gång talarstolen för att leka med ord och för att leka med sanningen. Han säger att vi har infört detta. Vi har öppnat möjligheten! i tackar ju och använder denna möjlighet. Vi har ingenting emot att i vill göra det, men i har vi inte infört det som du vill påstå. Vi har inte infört det någon annanstans utan bara öppnat möjligheten för dem som vill göra det. i vill göra det. 272 (M) replik: Äntligen kom vi fram till sanningen! Det är alltså den socialdemokratiske infrastrukturministern som har infört möjligheten att införa miljözoner för kommunerna. Vad bra att vi kan hålla oss till sanningen! Sedan kan gärna gå och läsa protokollet. Jag har aldrig hävdat att Socialdemokraterna i har infört detta, utan jag har sagt att er regering har gjort detta. Man har dessutom höjt bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten samt försämrat reseavdraget. Det är rakt över linjen Norrlandsfientlig och landsbygdsfientlig politik. Jag skulle skämmas om jag skulle se mina väljare i ögonen! 273 (S) replik: Vilken ton du har i talarstolen, – Norrlandsfientlighet, landsbygdsfientlighet och allt vad vi ska skämmas för! Jag skulle vilja berätta lite om vad som har hänt på landsbygden , med statliga servicekontor, 100 miljoner mer till Norrlandsbönderna, mer pengar till järnvägs- och vägunderhåll, 100 000 nya utbildningsplatser i hela landet – och inte bara vid de stora universiteten – och 5 miljarder mer till bredband på landsbygd. försvann Norrbotniabanan som genom ett trollslag när tog över makten. är spaden satt i jorden. Kan du svara på hur ni ställer er till Norrbotniabanan , ? 274 (M) replik: Låt mig först säga att det är beklämmande att höra att det skulle vara jag som höjer tonen. Jag tyckte att jag var ganska sansad i tonen, men låt oss ta detta . Den regering med socialdemokrater och miljöpartister som har suttit har alltså höjt beskattningen av människor på landsbygd och utanför städer med miljarder – med – och sedan skickat tillbaka enstaka miljoner och sagt att man satsar. Man tog bort ett par miljarder i landsbygdsstöd och gav tillbaka 100 miljoner och försökte att sälja in det som en satsning. Så har ni gjort på område efter område: plockat bort miljarder och gett tillbaka några miljoner till landsbygden. Det är inte att satsa på landsbygden. När det gäller Norrbotniabanan lyckades ni lägga noll meter järnväg. Ni höjde skatten på bensin och diesel, ni höjde fordonsskatten och ni försämrade reseavdraget, men inte en millimeter järnväg i norra lyckades ni åstadkomma. 275 (S) replik: Jag tyckte att min fråga till var ganska klar: Vad händer med Norrbotniabanan vid en eventuellt annorlunda ledd regering? Sedan tog du upp reseavdraget, . Jag satt i , och ett av våra förslag var att göra avdragen helt avståndsbaserade. Vi var eniga i kommittén till dagen efter, när gruppledaren för här i kammaren sa att det inte blir någonting av för . Mina frågor gäller alltså Norrbotniabanan och reseavdraget. 276 (M) replik: Jag ska svara väldigt enkelt. Vi kommer att bygga Norrbotniabanan; vi kommer att ta de första delarna.