prot · H50955 · 2018-01-16 00:00:00 — Det gäller inte bara på den danska utan även på den skånska och sydsvenska sidan av . Jag är helt övertygad om att det hade varit en stor styrka om myndigheten hade etablerats i . Men jag är också, herr talman, helt övertygad om att det hade varit en stor styrka om den hade etablerats i . Detta hör man väldigt sällan från den sida, så statsrådet har möjlighet att nu säga att det hade varit bra om det hade blivit och därmed . Det hade inneburit arbete och stor teknisk kompetens och hade dessutom varit ett sätt för att tacka för hjälpen: Ni stödde oss när det gällde ESS; vi ser till att det, nu när det inte blev , blir i . Vi som bor i inser ju att det som är bra för är bra för , och det som är bra för är bra för och . Den insikten finns inte hos den nuvarande regeringen. Statsrådet kan ju hoppas, tro och önska att man inte längre känner sig sviken, men vi som lever i området och träffar företrädare där nere vet ju att de känslorna finns. vet många danskar att det fanns väldigt många på den sydsvenska sidan som också arbetade för , i vissa fall parallellt med . Man kan möjligen säga att de har hjälpt till att räta upp bilden, inte tack vare eller den rödgröna regeringen utan tack vare det engagemang som finns där nere. Nordiskt samarbete ska vara bortom festtalen. Det handlar om innehåll, och där har den rödgröna regeringen misslyckats. 52 Socialminister (S): Jag är väldigt tydlig med att jag inte delar de överdrivna farhågor som jag tycker att du ger uttryck för, . Frågan diskuterades mellan de nordiska statsministrarna, och vi visste alla på vilka villkor vi gick in i kandidaturen. Vi var inte ensamma om att kandidera. Jag tror, som sagt var, att det från början var 21 europeiska länder som kandiderade. På statsministernivå var vi också överens om att driva enskilda kandidaturer. Jag vet att det fanns en besvikelse hos en del företrädare i . Jag vet också att gärna skulle ha sett att vi i stället hade drivit en kandidatur för . Det finns alltid mycket känslor i sådana här sammanhang. Vi har en grundmurad, god relation med . Jag hade också vid upprepade tillfällen dialog på ministernivå med min danska kollega, vilket jag vet att också många av mina regeringskollegor hade, liksom med andra företrädare för de olika kandidatländerna. Vi drev en öppen och transparent process och hade en öppen och transparent dialog. Det fanns många väldigt bra kandidater. Om hade hamnat i är jag övertygad om att det hade blivit alldeles utmärkt. Jag är också övertygad om att det kommer att bli alldeles utmärkt i . Jag tycker att det är viktigt att vi som regering, när vi har gjort överenskommelser om hur vi ska hantera en fråga, öppet eller slutet, också står för det. Det respekterar man. Jag vet att mina danska kollegor respekterar det och förstår det. Under det här året är vi, som sagt var, också ordförande i och kommer att arbeta varmt för en god relation mellan de nordiska länderna. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:201 om den svenska ansökan om att få till 53 Socialminister (S): har frågat utrikesministern hur hon och regeringen avser att verka för att de nordiska länderna på ett bättre sätt ska kunna samarbeta framöver i strategiskt viktiga frågor som avser lokalisering av myndigheter samt om hon och regeringen avser att utvärdera ansökningsprocessen med , inklusive frågan huruvida en samordning med hade lett till ett bättre resultat. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den process och de kriterier för omlokalisering av och den europeiska bankmyndigheten, , som togs fram av stats- och regeringscheferna vid var unik. Det finns inget som tyder på att ytterligare omlokaliseringar av EU-myndigheter är på gång inom EU. Jag vill även understryka att processen som medlemsstaterna enades om vid stipulerar att det var ett land och en stad som kunde kandidera, inte en region eller en grupp av länder. 19 medlemsstater tävlade om att bli värd för och 8 medlemsstater om att bli värd för . , liksom våra nordiska grannar, har under hela omlokaliseringsprocessen verkat för transparens och objektiva kriterier. De nordiska länderna är integrerade på flera plan, och vi har ett utmärkt samarbete i många frågor. Det råder en stor samsyn mellan våra länder i internationella sammanhang. Regeringens ambition är att fortsatt stärka samarbetet med och våra nordiska grannar. tar dessutom över ordförandeskapet i . Regeringen bedömde att konkurrensen om skulle bli hård men att hade rätt förutsättningar att erhålla värdskapet för myndigheten. I det läget var det rimligt att kandidera för något som skulle kunna generera nya arbetstillfällen och investeringar i . Statsministrarna för de tre nordiska EU-länderna har gemensamt diskuterat EMA-processen och kom fram till att det låg i de tre ländernas intresse att fortsätta driva var sin nationell kandidatur. Regeringens fortsatta agerande kommer, liksom vid tidigare kandidaturer, att ta till vara de erfarenheter som har gjorts. 54 (MP): Tack, statsrådet , för svaret! Att den här processen har varit unik stämmer. Förhoppningsvis får vi inga fler dylika fall som har att göra med att länder väljer att lämna Europeiska unionen. Det var ju detta som var anledningen till att skulle omlokaliseras. Jag tycker dock att det finns skäl att se över hur den här processen har gått och även hur relationen med kan förbättras. Statsrådet skriver i svaret på min interpellation att detta ska följas upp. Jag skulle gärna vilja höra mer konkret hur regeringen avser att ta till vara de erfarenheter som har gjorts. Jag tycker också att regeringen framöver på ett tydligare sätt bör se över hur utvecklingen i kan stärkas och också se att det är en fråga av nationellt intresse. Det brukar framhållas att det som är bra för och här i länet också gagnar . På motsvarande sätt är det naturligtvis i andra delar av landet. Det som är bra för är också bra för övriga . Tyvärr är dessa frågor inte tillräckligt i fokus. Detta är inget nytt. Den förra regeringen hanterade dessa frågor sämre än den nuvarande regeringen gör, men likväl är det något som bör förbättras. Jag menar att hanteringen av är ett sådant exempel. Sedan kom till har integrationen ökat. är en dynamisk region, och människor åker fram och tillbaka för att uppleva evenemang, jobba, studera, semestra, dejta och så vidare. 15 000 människor arbetspendlar . Pendlingen är i samma storleksordning som den mellan och . Med Fehmarn Bält-förbindelsen mellan och , som kommer att stå klar inom , kommer att stärkas ytterligare. Då kommer att vara närmare än vad är. Det sägs ofta att hela landet ska leva. Det är en målsättning som det nära nog råder konsensus om. Vad det betyder kan man förstås diskutera. Det är nog få som väntar sig att det ska vara exakt samma grad av service överallt. Det är naturligt att man placerar fler myndigheter, statliga museer och annat i en huvudstad. Men man kan också vänta sig att man ska göra satsningar i andra delar av landet. Det var inte konstigt att regeringen ville ha till . Det var en bra ansökan, och den hade inneburit väldigt många jobb och hade haft positiva effekter på många sätt, inte minst för den life science-industri som finns. Det är absolut inte detta som är problemet, utan problemet är att det också fanns andra placeringar som också skulle ha gynnat svenska intressen. Jag hör att man vill stärka ambitionen när det gäller samarbetet med och andra nordiska grannländer. Den fråga som jag skulle vilja ställa till statsrådet är: Vad är det mer konkret för områden som man kommer att prioritera att stärka samarbetet på? Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till . § 19 (forts.) Svar på interpellation 2017/18:201 om den svenska ansökan om att få till 55 Socialminister (S): Tack, , för din interpellation, ditt engagemang och dina frågor! I samband med att vi från regeringens sida bestämde oss för att kandidera för gjorde vi självklart noggranna överväganden i fråga om på vilket sätt vi ville utforma vår kandidatur. Det handlade naturligtvis om synergieffekter. Till exempel har vi en i : ECDC, som jobbar med smittskyddsfrågor. Det var en viktig fördel. Det handlade i hög utsträckning om närheten till , om attraktiviteten i det och om att detta är ett område där vi har en stark life science-verksamhet, som vi trodde skulle stå sig väl också i ett internationellt sammanhang. som vi arbetade med att utforma kandidaturen visade det sig också att vi fick andra viktiga delar, pusselbitar, på plats. Det handlade till exempel om möjligheten att lösa bostadsfrågan för alla de 900 medarbetare och 600 barn som det handlade om. Det var alltså många pusselbitar som gjorde att vi till syvende och sist landade i en kandidatur utifrån . Till saken hör att det en bit in i arbetet med EMA-kandidaturen blev väldigt tydligt att man inte tillät flera städer att kandidera gemensamt, att man inte tillät regioner att kandidera och att man inte tillät flera länder att ansöka gemensamt. Det gjorde väl än mer att det blev en stark lutning just åt . Jag tycker att vi fick fram ett väldigt bra erbjudande. Vi hade en väldigt stark kandidatur. Vad som också har varit väldigt viktigt med denna kandidatur är att den har inneburit unika möjligheter för oss att visa vårt land och visa att vi är internationellt ledande inom life science-området, att vi har en dynamisk industri och att vi har en stark forskning och en mycket välfungerade hälso- och sjukvård. Vi har också, tycker jag, kunnat visa att erbjuder en miljö som är attraktiv när man överväger nyetableringar eller förflyttning av verksamhet. Det tror jag att vi kommer att ha nytta av . Jag känner mig trygg med att relationer till är och förblir nära. Både våra länder och, precis som du säger, våra befolkningar är integrerade på väldigt många plan, och vi har ett utmärkt samarbete i olika frågor. undrade i sitt inlägg hur vi avser att gå vidare med att stärka det samarbetet. Ja, det gör vi till exempel genom att vi under detta år tar över ordförandeskapet i . Vi kommer naturligtvis att nyttja den möjligheten att bygga ännu starkare relationer med våra kollegor runt om i , inte minst . De ska kunna känna sig övertygade om och trygga med att vi står upp för varandra i den nordiska gemenskapen. Jag hoppas inte att ska känna sig utelämnat av denna regering. Vi har haft en väldigt tydlig politik som har handlat om att utlokalisera myndigheter och verksamheter, till exempel, i hela landet för att just peka på att hela ska leva. 56 (MP): Bara för att vara övertydlig: Jag har aldrig ifrågasatt att regeringen har försökt få till . Det fanns stora fördelar med det. Jag delar det som statsrådet anför. Vi har bra life science och andra förutsättningar. Det hade alltså varit väldigt bra om det hade hamnat i och i . Jag är också medveten om att det inte gick att ansöka tillsammans med andra. Däremot menar jag att vi kunde ha varit tydligare. I det läge då inte längre fanns som kandidat, när vi hade åkt ur, borde vi ha varit tydligare med att vi inte motarbetade den danska kandidaturen. valde tidigt att stödja den danska kandidaturen. ordförande, , uttalade sig med en besvikelse i efter att det blev känt att myndigheten i stället hamnade i . Även Malmös kommunstyrelseordförande har anfört att skulle ha varit en bra placering. Det är, herr talman, problematiskt att vi har en situation där skattebetalarna i har betalat parallella kampanjer. Det är en statlig för och en regional för . Det är problematiskt. Även om det inte har varit mycket pengar för del hade det varit bättre med en bättre balans. Jag är glad över att höra att regeringen ser att det är viktigt med goda relationer mellan och . Det är faktiskt helt avgörande för oss som bor i och som ofta rör oss över . Över tid har vi sett att det är många gränshinderfrågor som har lösts. Men dessvärre har det emellanåt uppstått nya gränshinder. Under 15–16 månaders tid levde vi med id-kontroller. De är nu dessbättre avskaffade. Men vi lever fortfarande under gränskontrollerna, som ställer till problem och gör resandet mer omständligt än vad det borde vara. Det gör också att det mentala avståndet blir större. Ett annat exempel som inte gagnar är att regeringen vill att ska bli största flygplats och har det som ett självändamål. Det handlar alltså om att man ska gå förbi och i fråga om antalet resenärer. Då tycker man att det är viktigare att de som bor i ska ha bra förbindelser än att vi som bor i ska ha det. Jag skulle därför vilja fråga om inte statsrådet förstår bevekelsegrunderna från i dessa delar – att man har haft två parallella kampanjer. Sedan skulle jag vilja höra ifall det finns konkreta exempel på vilka frågor man kommer att driva som ordförandeland i . 57 Socialminister (S): Tack så mycket för detta inspel! Jag tror att det är oerhört viktigt för mig att understryka att vi på intet sätt har arbetat emot någons kandidatur, framför allt inte . Däremot har vi arbetat för vår egen kandidatur. Det är precis det som de nordiska statsministrarna var överens om att vi skulle göra. Denna fråga har diskuterats med både statsminister och statsminister. hade också en kandidatur. Det var en rörande enighet om att varje land enskilt skulle fortsätta att driva sin kandidatur. Vi hade tre starka nordiska kandidaturer. Det är viktigt att understryka det. Däremot respekterar , och de andra länderna den överenskommelse som vi har gjort. Vi har varit överens om att vi inte kommer att avslöja hur vi röstar. Detta har spelats upp i form av slutna omröstningar, och det kommer vi att respektera. Det tror jag är otroligt viktigt att vara tydlig med. vi arbetade fram vår kampanj hade vi en löpande dialog med våra nordiska kollegor. Jag träffade min finska ministerkollega , jag träffade våra baltiska kollegor som inte hade egna kandidaturer och jag träffade vår danska kollega och resonerade om de här olika delarna. Jag tror att vi alla, som det ofta är i sådana sammanhang, har gått in med fullt hjärta för att göra en så bra kampanj som möjligt. Och när man inte gick hela vägen blev frustrationen och besvikelsen ganska stor. Men och arbetar inte emot varandra. Vi kommer överens om spelregler, och sedan följer vi dem. Det har vi också gjort i det här fallet. Det är också viktigt att understryka att den svenska utrikespolitiken, enligt regeringsformen, drivs av regeringen och inte av enskilda politiker i olika landsändar. Om det är på det sättet att har bidragit till två kampanjer är det ett beslut som får stå för . Ett alternativ hade varit att man hade slutit upp bakom den svenska kandidaturen när vi väl hade satt ned foten och klart och tydligt talat om att vi kommer att driva , kanske framför allt när man dessutom med all önskvärd tydlighet kunde se att det inte var möjligt att driva en hel region eller för den delen för flera länder att kandidera gemensamt. Men vad vet jag? Det var i varje fall ett alternativ. Vi har som sagt ett intensivt samarbete med våra nordiska kollegor inom flera olika frågor och förbereder också hur och i vilka frågor vi kommer att samarbeta när vi nu tar över klubban i . 58 (MP): Jag är helt på det klara med att utrikespolitik är något som drivs av regeringen. Men till saken hör att vi inte betraktar som utrikes, eftersom det ligger 15–bort med tåg och vi rör oss där . Det är helt avgörande för att vi ska kunna utvecklas. Jag är glad över att den rödgröna regeringen har haft en mer offensiv politik när det gäller lokalisering av myndigheter i olika delar av landet. Det är viktigt. säger man lite slarvigt att det finns fler statliga jobb i storstadsregionerna. Då gör man en miss. Det finns nämligen betydligt fler i än i , och det finns ännu färre i . Det behöver spridas mer. Själva ordet utlokalisering kanske inte är det ord jag själv skulle använda. Man kan i stället beskriva det som att det ska vara på olika ställen. Med just utlokalisering utgår man mycket från . Någon jämförde hur det gick till när man skulle bestämma placeringen med poängsystemet i . Jag tycker att det finns två saker som skiljer. Den ena är att det i är mer transparent hur olika länder röstar. Man kan naturligtvis diskutera om det ska vara på det sättet. Den andra saken är att i brukar grannländer rösta på varandra. Jag hoppas att vi även i det fallet kan samarbeta på ett bättre sätt nästa gång. 59 Socialminister (S): Tack för det inspelet, ! Det är ingen hemlighet att det har varit en något udda process i den här delen, med lite speciella spelregler. Jag tror att man tryggt kan säga att den olyckliga bakgrunden är det som lyfte upp inledningsvis, nämligen att vi över huvud taget diskuterar en omlokalisering av beror på att ett land väljer att lämna vårt samarbete. Jag måste säga att jämförelsen med är ganska välfunnen. Återigen vill jag å det starkaste understryka vikten av det nordiska samarbetet, att vi värnar det och att vi har en mycket god dialog med våra danska kollegor. Jag bedömer att den här frågan nu är utagerad. Och vi kommer att arbeta vidare intensivt och gemensamt med de frågor som vi ser gemensam nytta i. Jag håller också med om det sätt som väljer att uttrycka det på. Vi ska inte prata om att utlokalisera, utan vi ska prata om att alla delar av ska kunna känna att man bidrar och blir sedda på precis samma sätt som – jag är ju själv göteborgare. Det har verkligen varit en viktig del av regeringens politik. Vi får till exempel en ny polishögskola i och förhoppningsvis ännu fler viktiga verksamheter för regionens utveckling. Jag vill tacka för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2017/18:268 om vårdval för alla 60 Socialminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att privata utförare och fritt vårdval tillåts konkurrera och existera i också för reumatiker. Som säkert vet kan landsting och kommuner överlämna hälso- och sjukvårdsverksamhet till privata utförare genom upphandling enligt lagen om offentlig upphandling eller genom att införa ett valfrihetssystem enligt lagen om valfrihetssystem. Huvudmannen har dock alltid det övergripande ansvaret för verksamheten och ska se till att den bedrivs med god kvalitet. I primärvården blev det obligatoriskt att genomföra vårdvalssystem 2010. I hälso- och sjukvårdslagen anges att ska organisera primärvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt. får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . Och lagen om valfrihetssystem ska tillämpas. Inom specialistvård är det som bekant frivilligt för landstingen att införa valfrihetssystem. Denna möjlighet har utnyttjats flitigast i . Regeringen har inga planer på att införa ett obligatoriskt valfrihetssystem inom specialistvården. fråga om reumatikers tillgång till vårdval och privata utförare besvaras bäst av huvudmännen, som har ansvaret för att verksamheten bedrivs med tillräckligt hög kvalitet. Regeringen har tillsatt en utredning, Ordning och reda i vården. Utredaren ska, med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning, bland annat se över lagen om valfrihetssystem. Även behov, förutsättningar, för- och nackdelar med att införa viss tillståndsprövning eller alternativ till sådan prövning inom hälso- och sjukvårdsområdet ska utredas. I och med detta anser jag att interpellationen är besvarad. 61 (M): Tack för svaret på min interpellation, ! Interpellationen skrevs av flera anledningar, just utifrån att man nu här i har röstat nej till det fria vårdvalet för reumatiker. Det är förvisso ett allianslett landsting, men även oppositionen med Socialdemokraterna, valde att gå på linjen att inte ha det fria vårdvalet. Det oroar mig lite. I det här läget har det tillsatts en utredning för att man från regeringshåll ska se över det fria vårdvalet som helhet. Även i regeringen samarbetar socialministern och Socialdemokraterna med som ju inte är nådigt i sin kritik mot det mesta som handlar om valfrihet, om någonting som har med marknaden att göra och om sådant som politiker inte styr. Till och med landstingsråd kallar det för tvångsvalfrihet när det inte är landstingsägt och styrt av politiker. Det oroar mig att man såväl i oppositionen i som i regeringen för samarbetar. Jag ställde frågan: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att privata utförare och fritt vårdval tillåts konkurrera och existera i också för reumatiker? Men jag kan inte tolka svaret på annat sätt än att ministern avser att inte göra något. I så fall: Är det rätt uppfattat? Delar socialministern regeringens stödpartis synpunkter? Vad är då socialministerns synpunkter kring det fria vårdvalet i stort, framför allt när det gäller reumatiker? Vad är det som gör att reumatiker inte ska ha samma möjlighet som andra att välja fritt? Att det är just som har utnyttjat vårdvalet allra mest kan säkert ha vissa ideologiska skäl. Vi ser fördelar med möjligheter för patienten att välja. Om patienten väljer att gå till eller någon annan utförare är för min del egalt. Det viktiga är ju att den service och den vård som ges är kvalitativ och passar individen. Det är därför som valfriheten är så bra, inte bara inom vården utan inom alla områden. Det är när det finns konkurrens och valfrihet som kvaliteten normalt sett blir som bäst. 62 Socialminister (S): Det är några olika saker som jag vill passa på att säga till interpellanten. Till att börja med är det frivilligt för landstingen att införa valfrihetssystem inom den specialiserade vården, även inom reumatikervården. Även om man inte har ett vårdvalssystem kan man naturligtvis upphandla privata utförare. Svaret är mycket riktigt tolkat av interpellanten, nämligen kort och gott att jag inte kommer att göra någonting alls. Det är landstingen som bestämmer hur vården ska vara organiserad. Man kan, som sagt var, bestämma att vården antingen ska vara organiserad med ett stort inslag av privata alternativ eller också med inga sådana inslag alls. Utan att jag för den sakens skull ska gå in och lägga mig i eller överpröva de beslut som fattas i i är det så att just när det handlar om reumatologi var det ett kompakt motstånd mot det väldigt ideologiskt drivna införandet av Vårdval reumatologi. Företrädare för patientförbundet , för specialisterna i reumatologi, för , företrädare för forskning och utbildning inom reumatologi, för – alla motsatte sig införandet av Vårdval reumatologi. Socialdemokraterna var ju inte precis ensamma tillsammans med de övriga partierna som röstade emot ett införande. Det fanns ju en total och fullständig uppslutning av alla företrädare för reumatologi i . Det gick inte att hitta någon som ställde sig bakom det ideologiskt drivna experimentet som man tänkte sig att införa. Jag hoppas verkligen inte att man nu beskyller regeringen för att den politiska ledningen i inte klarar av att förankra sina beslut i . Man har uppenbarligen inte heller någon plan B när man inte får igenom sina förslag. Någonting som bekymrar mig just nu när det gäller Vårdval reumatologi i eller tillgången till professionell kompetens för reumatiker är att tornade den här situationen upp sig. Trots detta är, om jag förstår rätt, svaret från ansvariga allianspolitiker i lite att man får skylla sig själv. Man har inte fått till det att upphandla privata vårdgivare. hänvisas alla till den landstingsdrivna vården. Det är klart att det är landstingsalliansens ansvar att tillhandahålla verksamhet av hög kvalitet för reumatikerna i . Det får inte bli så att svensk hälso- och sjukvård drivs av en ideologisk tomteverkstad. Man måste ju lyssna in profession, patientföreträdare och forskning och underbygga sina beslut på rätt sätt. 63 (M): Valfrihet och patientens möjlighet att välja är inte ett ideologiskt experiment. Det är i grunden det som borde vara sunt förnuft och rimlighet. Givetvis finns det från alla håll mycket ideologi i detta.