prot · H50972 · 2018-02-14 00:00:00 — Det är saker som vi är djupt främmande inför. Våra ledamöter i gör vad de kan för att ändra på det. Vi behöver ha ett helt annat förhållande till vår nära omvärld, MENA-området och afrikanska kontinenten. Ytterst handlar det om att äntligen få framsteg när det gäller rättvisa handelsavtal. Där ger regeringen stora pengar till FN:s gröna fond och till åtskilligt annat som gör att människor inte behöver fly. Det är en grundläggande sak. Vi måste också bekämpa och helt förändra den typ av så kallat gränsskydd som EU ägnar sig åt. Det är viktigt. 70 (L) replik: Jag får också ta tillfället i akt att hälsa välkommen tillbaka till utskottet. Vi går tyvärr omlott nu när jag slutar. Bara ditt uttalande här i kammaren: Jag är ingen algoritm, visar att det kommer att bli stor spänst i debatten framöver. Jag uppskattar också att du är en väldigt grön och principfast miljöpartist som gör att man känner igen . Vi behöver också fler frispråkiga ledamöter i kammaren och inte färre. sitter ni i den rödgröna regering som antingen på egen hand eller genom att söka stöd här i ska ta ställning för ett samarbetsavtal med den kommunistiska diktaturen . Jag förstår såklart att pressen kan vara väldigt stor då många länder redan har sagt ja till detta samarbete och väntar in hur kommer att agera. Jag vill gärna ta tillfället i akt att lite grann försöka rekapitulera EU:s relationer till . Vi vet att man 2003 helt ströp de diplomatiska relationerna. Det var efter det att kubanska myndigheter hade fängslat 75 regimkritiker. Vi har också sett hur en del EU-länder har börjat närma sig samarbetet på olika sätt. Men vi ser också hur många som är engagerade i civilsamhället och i den demokratiska politiska oppositionen är mycket oroade inför avtalet och samarbetet. Den kubanska kommissionen för mänskliga rättigheter och nationell försoning visar att antalet politiska fångar har fördubblats . Vi vet att processen när avtalet har tagits fram har varit väldigt grumlig. Inte minst gäller det att den kubanska demokratirörelsen inte har fått vara med och ge sina synpunkter. Processen har även varit sluten för oberoende journalister och andra. Mot denna bakgrund vill jag fråga : Förtjänar kommunistdiktaturen på ett närmare samarbete med Europeiska unionen? 71 (MP) replik: Tack så mycket, , för välkomnandet! Jag känner mig hedrad av det. Det behövs som sagt självständiga ledamöter i kammaren; det är alltid bra. Det gäller också . Detta är en viktig fråga. Jag känner naturligtvis samma avsky som inför det hon beskriver. Vi får inte glömma att är en diktatur. Men sedan är frågan hur diktaturer bekämpas. Jag tror ändå på att öppningar och samarbeten också undergräver de repressiva strukturerna och att de kommer att göra det även på . Länder som är väldigt slutna – är det klassiska exemplet, och för den delen och några till – är ofta de allra värsta diktaturerna. Slutenhet går på något sätt samman med repressiva strukturer. Jag är därför inte så säker på att den klokaste vägen är att inte ha någon sorts samarbetsavtal. Men det är klart att avtalen måste designas på ett vettigt sätt. Att civilsamhället på inte har varit med och så vidare är en stor miss. 72 (L) replik: Jag hör vad från säger om att öppenhet och samarbete kan leda till att Europeiska unionen och kommer närmare varandra. Men det finns också stora farhågor, inte minst från dem som motsätter sig denna kompakta kommunistdiktatur, för att den kommer att legitimeras och för att det kommer att vara svårt att bryta ett avtal som har ingåtts, även om det såklart formellt går att göra det. Man känner att den form av upptining och öppning som man hade förväntat sig efter död inte riktigt har infunnit sig. Vi ser att antalet politiska fångar har ökat och hur exempelvis gruppen Damer i vitt, som protesterade , lever under en extremt svår repression just . Detta gäller många delar av civilsamhället i landet. Jag vill bara lyfta dessa farhågor, som jag vet att flera andra oppositionspartier delar. Man måste vara försiktig. Vi ska inte låta ännu en diktator sitta kvar. 73 (MP) replik: Jag kan egentligen bara i långa stycken instämma i det som säger. Det här måste vi naturligtvis följa väldigt nära. Förhoppningen är ändå någonstans att vi får ett mer djupgående skifte i riktning mot demokrati när det blir ett generationsskifte i och med , som har stått nära – de är ju till och med bröder. Den förhoppningen vill vi ha och någonstans tro på att samarbetsavtalet kan bli en del av detta. Jag delar synen i det som lyfter fram och tycker att det är värdefullt. Vi får inte glömma bort detta och de tunga parametrarna. Om antalet fångar ökar är det en utveckling åt totalt fel håll. 74 (KD) replik: Vi är många som vill ställa frågor till . Det är alltid intressant att lyssna till honom. Han är resonerande och talar utan tankar på hur väl det han säger lämpar sig för en tweet eller en delad bild från kommunikationsavdelningen i . Det är på sitt sätt befriande. Men säkerhetspolitik och utrikespolitik är också på allvar, och är ett regeringsparti. Som vi har belyst här har den rödgröna regeringen visat att den i en fråga och kan ha två åsikter. De är ofta lika olika som rött och grönt. När försvarsminister gav grönt ljust till värdlandsavtalet som undertecknades med Nato räckte det med att gå till för att det skulle slå om till rött ljus. Vi är människor, vi politiker. Vi är inga robotar. Men i en debattartikel i varnar för att Nato skulle kunna placera kärnvapen på svenskt territorium, något som besvarar med att säga: Inte en pistol kommer in på svenskt territorium utan en inbjudan från svensk regering. Då måste vi ändå fråga oss var står när det gäller synen på Natosamarbetet. 75 (MP) replik: Det viktigaste för oss är att inte blir medlem i Nato. Där är det ingen skillnad mellan de båda regeringspartierna; det är vi tydliga med. Vi tror att ett svenskt medlemskap i skulle öka spänningarna i . Därmed skulle vi hamna i ett klassiskt säkerhetsdilemma där man gör någonting för att öka sin trygghet men där den i själva verket minskar. Det är det viktiga: Vi är motståndare till ett svenskt Natomedlemskap. Jag ser fram emot en valrörelse där vi går till botten med detta. Det gäller i synnerhet , i och med statschefen i – hyresgästen i Vita huset – som är statschef i det totalt dominerande landet av de 28 Natoländerna. Vi har ju också Erdoğan i . Jag känner mig trygg i mitt Natomotstånd. Som jag har sagt här tidigare står vi som regeringsparti bakom regeringens politik. Det gäller naturligtvis också försvarssamarbetet. Så är det. 76 (KD) replik: Jag ser också fram emot en kommande debatt. Jag känner mig trygg i mitt Natostöd, så det blir spännande debatter. Vi talar ju om viktiga beslut som rör svensk säkerhetspolitik när det gäller värdlandsavtalet med eller när det gäller försvarsövningen , som vi hade här och som var emot. Jag är också intresserad av synen på FN och jakten på att få platsen i . Jag hörde inte att nämnde så mycket om det i sitt anförande. Vilka har varit de stora anledningarna till att har velat att skulle få denna plats, och vad har man varit beredd att försaka på vägen? 77 (MP) replik: är den enda världsorganisation vi har som verkligen omfattar alla länder. Jag tycker att det var en stor framgång att kom in, och vi får ju till och med ordförandeskapet . har tagit en rad intressanta initiativ. Vi har fått in civilsamhället på ett helt annat sätt i säkerhetsrådets processer, och vi har lyft fram kvinnornas ställning i resolutioner och uttalanden. Vi ser att när kvinnor kommer med i fredsprocesser ökar sannolikheten markant för att processerna också blir bestående. Jag är stolt över säkerhetsrådsplatsen. Den ger oss även en möjlighet att engagera oss i arbetet med reformeringen av FN, som naturligtvis behövs. Jag ser fram emot det fortsatta arbetet. 78 (C): levde drömmen om frihet, fred och försoning på vår kontinent. Men mitt under de i sköts ukrainare på Majdan och presidenten flydde till . Vi såg sedan de gröna männen på och den snabba annekteringen. bekrigas med rysk närvaro och stöd . De förvägras av rätten till kontroll över sitt territorium på samma sätt som förvägras rätten till sitt territorium av sedan i . Må vi hoppas att i Pyeongchang blir ett fredens , en början till en kärnvapenfri Koreahalvö. är ännu en stat med kärnvapen – en diktatur, en förtryckarstat som svälter sitt folk, som hotar med att använda kärnvapen och hotar sina grannar med återkommande missiler. Det ändras inte vare sig av en gemensam koreansk trupp i eller av att 2015 sa sig vilja bedriva en kritisk engagemangspolitik för nedrustning på Koreahalvön. Inte heller ändras detta av att utrikesministern och röstade ja till en konvention om kärnvapenförbud. vill verka för en värld fri från kärnvapen. Vi vill verka för en balanserad nedrustning, för NPT och för provstoppsavtalet. Regeringen har lagt all sin energi på ett symboliskt kärnvapenförbud alltmedan gjort kärnvapen till en del av en konventionell militär konflikt. Det är en signal som andra följer. Risken finns att , den enda globala regim vi har, hotas. En protestkonvention ändrar varken eller , och en värld under deras kärnvapenregim vore förödande för oss alla. ska inte riskera vare sig eller svensk säkerhet. Protestkonventionen ska inte skrivas under i strid med våra nordiska grannar och våra nära samarbetspartner. Vi kan med sista utrikesdeklaration summera en mandatperiod som kännetecknats av unilaterala utspel följda av tystnad. Den oberoende rösten lyftes och har hävdat att den militära alliansfriheten inte bara historiskt har tjänat utan faktiskt också tjänar oss väl. Möjligen tjänar den en splittrad regering väl men inte svensk säkerhet. Ser vi till säkerhetsläget har två utredningar redovisat alliansfrihetens risker i vår . Möjligen tjänade den oberoende rösten också regeringen väl i kampanjen för platsen i säkerhetsrådet, men den tjänar inte trygghet och säkerhet i vår del av världen. EU välkomnade ett som ville verka för den demokratiska, liberala värdegrund som byggts på. vet vi att agerade trojansk häst och att de vill bryta upp vår gemensamma ordning. har satt in sin militär för att nå sina mål och är redo att göra det igen. och våra EU-grannar stärker därför försvaret. Regeringen vill stå oberoende och förväntar sig solidaritet från våra grannar men vill varken få eller ge några garantier. Ensam är inte stark, det lär oss historien. Den dag hotar för att få det han vill blir oberoendet inte mycket värt. avvisar en anpassning av svensk utrikespolitik till ryska intressen. vill därför att blir medlem av Nato möjligt, gärna tillsammans med . ska inte vara en gråzon mellan och . Tillsammans ska vi bygga säkerhet syftande till att avhålla från både hot och militära angrepp. Vi summerar av feministisk utrikespolitik i tappning. I som påverkas av metoo-debatten är det viktigt att kvinnor talar och att tystnader bryts. Det är viktigt att se mönster men också inse att vi kvinnor är individer och olika. Regeringens feministiska politik är inte liberal. Den präglas av bilden av kvinnor som kollektiv och av naturen pacifister. En liberal feministisk politik tystnar inte när auktoritära regimer förtrycker kvinnor bara för att man vill få en plats i . En liberal feministisk utrikespolitik står inte oberoende utan bygger i stället allianser för att ge kvinnor, män och hen makt över sina egna livsval och samhällen. En liberal feministisk utrikespolitik bygger allianser när förtryckarregimer fängslar oliktänkande, stryper det fria ordet, slår mot hbtq-personer och stänger ned demokratin. måste med likasinnade stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter, fria medier, oberoende rättsväsen och den internationella rätten. EU är helt centralt för att hävda våra värden och är vår viktigaste arena vars globala röst måste stärkas. Varje minut drivs 20 människor på flykt till följd av konflikter och förföljelse. De humanitära katastroferna växer. , , , , , och är namn förknippade med hopplöshet för så många människor. 65 miljoner människor på flykt drabbas på ett fasansfullt sätt, men situationen utgör även ett hot mot säkerheten för länderna i närmiljön som är de länder som tar emot flest på flykt. EU måste ta sitt delansvar för att stötta men också avlasta. Man måste ta sin del av ansvaret att erbjuda en . Konflikter och förtryck måste få ett slut och ansvariga för brott mot mänskligheten ställas till svars. är nu snart på det åttonde året i krig med många inblandade. Det är ett krig också mot Daish i regionen. Kampen mot Daish som medverkar i har nått framgång men är inte över förrän en inkluderande fred slutits med process till frihet och försoning i . visar hur stor risken är att konflikterna eskalerar i regionen. angrepp och övergrepp mot kurderna i måste fördömas och få ett slut. måste alla aktörer i regionen avhålla sig från åtgärder som riskerar att konflikten eskalerar och breddas till fler länder. vill ge ett nytt ledarskap och UD en ny ledning – ett ledarskap som står upp för öppenhet, frihandel och internationellt samarbete som vi rustar oss för att möta oro och osäkerhet i vår omvärld. Vi vill ha ett med en tydlig säkerhetspolitik som bygger allianser mot populism och nationalism för en friare och grönare värld. 79 Utrikesminister (S) replik: Hörde någon några konkreta förslag till hur vi ska ta oss fram? Hörde någon ett enda förslag annat än Natomedlemskap som lösning på alla de här frågorna? Jag har när vi faktiskt sitter i , där alla de här stora konflikterna diskuteras och där vi söker lösningar tillsammans med andra, från oppositionen inte fått ett enda förslag på hur vi ska agera, på vilka frågor vi ska föra fram eller på hur vi ska arbeta internationellt. Inte ett enda förslag har kommit. Sanningen är också dessvärre, , att den röst som förr var ganska stark från sida gällande kärnvapenfrågorna skulle bli tyst om ni skulle få med i Nato – vilket jag inte tror att ni skulle få, för jag tror att svenska folket är klokt nog att se att just nu definitivt inte är att närma sig eller söka medlemskap i . ska vi stå fast vid vår säkerhetspolitiska doktrin. Vi ska fortsätta vårt samarbete. Vi ska fortsätta se till att vi förebygger krig och konflikt. Ni blev tysta i när ni bestämde er för att Natomedlemskap var det övergripande intresset. Det är inte sant att vi inte har engagerat oss. Tvärtom har vi ett brett engagemang i kärnvapenfrågan. Vi jobbar inför . Vi jobbar med riskreducering. Vi jobbar med alla de här spåren för att ta uti med detta som är det allvarligaste hotet mot vår säkerhet i världen. 80 (C) replik: När utrikesministern inledde sin första utrikespolitiska deklaration sa hon: ”säkerhetspolitiska linje ligger fast. […är inte med i någon militär allians.” Och det är rätt. Om detta var vi eniga. Men har regeringen, med stöd av och , bytt fot. tjänar nämligen vår militära alliansfrihet oss väl. Har de två utredningar som har kommit till utrikesministern bara hamnat i byrålådan? Har utrikesministern tagit del av dem och funderat på vad som sägs i dem? Har hon funderat på att nu är en riskmiljö och att vårt oberoende är en del av de risker som skapas? Där kan inte säkerhetsrådet hjälpa. Vi vet hur agerar. Tror att säkerhetsrådet skulle anta en resolution i vilken man säger att nu har gått över gränsen? Nej, det skulle bli ett veto. Utrikesministern bör lyssna till mer än bara Nato. Ministern använder sig av bara en hammare – må så vara. Utrikesministern hör bara Nato. Men hör i stället säkerhet! Ministern bör också fundera på vilka åtgärder hon vill erbjuda svenska folket. Det finns en förväntan på att andra hjälper till, men det finns inte några garantier om att de gör det. Varför inte, utrikesministern? 81 Utrikesminister (S) replik: Fru talman och ! Det som hände efter den där första utrikesdeklarationen var att Trump valdes till president. Det förändrade förstås situationen i Nato, och det förändrade i allra högsta grad världsläget. Sedan har vi också utvecklingen i . Det har lett till en ganska besvärlig diskussion i Nato just . Hur ska man hantera läget? Ett tag var det också osäkert om det i själva verket fanns några garantier för att få hjälp av Nato. Den militära alliansfriheten fortsätter att tjäna oss väl. Vi skulle inte bli säkrare av att plötsligt meddela att vi byter fot och vill bli Natomedlem. Jag tror att vägen framåt bygger på samarbete, på att vi också i fortsättningen agerar till stöd för och på att vi är principfasta mot . Det är på det sättet vi blir säkrare i och i världen. 82 (C) replik: Det är ändå lite märkligt om och utrikesminister ändrar den utrikespolitiska hållningen utifrån att väljer Trump till president och inte utifrån att det är som sitter i Kreml. Han har visat att han är beredd att med hjälp av militära medel ändra gränser och riva upp de regler som man kom överens om efter . Han hotar också andra länder. och är två länder som önskar att de var medlemmar i . Då skulle de känna sig säkra. Då skulle inte ensam vara stark, utan då skulle man skapa trygghet och säkerhet tillsammans. Då skulle inte ha möjlighet att slå bara en, utan då måste han utmana alla om han vill ut på krigsstigen. Det ska vi hindra. 83 (MP) replik: Jag fortsätter med Natofrågan. är statschef i den i särklass mäktigaste medlemmen i Nato. Och Erdoğan har begått folkrättsbrott med attacker inne i ett grannland. Påverkar det inte alls entusiasm när det gäller Nato, ? 84 (C) replik: De utredningar som har kommit visar hur säkerhetsläget ser ut i och behovet av att täppa igen det säkerhetspolitiska vakuum som finns till följd av att och inte är medlemmar i . Som medlemmar skulle vi kunna skapa tydlighet i relationerna i den här regionen. Det skulle också kunna få en mer avhållande effekt på vår stora ryska granne. Det är spännande att lyssna till men förstås också till utrikesministern. Fokus verkar till största delen ligga på vad som händer i . Jag tror inte att tror att president skulle hota . Det som hotar och i är ett eventuellt agerande från för att han ska få sin vilja igenom. Det behöver inte vara ett militärt agerande. Det kan också vara med andra medel, till exempel att han ringer utrikesministern och säger: ”vill jag ha det här, annars agerar vi.” Det är den verkligheten måste möta. Då säger och regeringen: Nja, vi är så rädda för Trump. Men vi vill gärna ha ett nära samarbete och gärna ett unikt avtal med just Trump. Men vi vill inte ha med de andra i Nato. Vi vill inte ha med våra EU-grannar. Vi vill inte ha med . Ve och fasa för ! Jag förstår inte vad och regeringen är rädda för. 85 (MP) replik: Inte ett enda Natoland röstade ja till FN:s nya kärnvapenkonvention. Det visar väl ändå att man mister en del av sitt utrikespolitiska svängrum. Den som till exempel följer den amerikanska debatten kan se att de är oroliga för det vapenindustriella komplexet. Det var en republikansk president, , som myntade själva uttrycket militärindustriella komplexet. Man ska satsa på att uppgradera sina kärnvapen. Det är klart att det finns ett egenintresse i upprustningar. Ledande amerikanska politiker varnar för det. Vi tycker att det skulle vara negativt om blev en del av de sammanhangen. Vi vill verka för nedrustning i världen, och det gör man bäst genom att stå utanför militärallianserna. 86 (C) replik: Vi ska stå utanför Nato, , men det går bra att samarbeta på tu man hand med president , oavsett diskussionen om militärindustriella komplex eller annat. Vi vill se en annan typ av värld. Men det stora problemet i vår del av världen – vi pratar inte om just nu – är och agerande. Det är för mig märkligt att både och regeringen talar förskräckt om president men totalt missar att president utgör ett hot mot vår närmiljö, mot våra grannar. Vi rustar oss nu gemensamt för att kunna möta det hotet. Det hotet verkar regeringen inte se. Ni stirrar er i stället blinda på president , . 87 (V): vill ha en värld för alla, inte bara för de rikaste. Vi tror på en värld där barn växer upp med samma förutsättningar och där alla människor har makt över sina egna liv, oavsett var på jorden man råkar vara född. Självklart ska vi som medmänniskor känna glädje över att en allt större andel runt om i världen är läs- och skrivkunniga, att fler barn överlever sina första år och att många sjukdomar, såsom mässlingen, och dödligheten i dem har minskat. Vi ska kunna känna att det fortfarande går att förändra och att vi inte måste acceptera den orättvisa och ojämlika världsordning som finns både inom och mellan länder. ska vara ett land som med självförtroende fortsätter att stötta civila organisationer och regeringar som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ska bedriva en utrikes- och utvecklingspolitik där människor själva ses som subjekt i sina egna liv, och vi ska sträva efter att uppnå samtliga mål i Agenda . På samma sätt måste vi våga kritisera och agera när länder inte gör så. När länder tvärtom förtrycker befolkningen och minskar det folkrättsliga utrymmet ska stå upp för alla de människor som drabbas när makten blir viktigare än demokratin. har hyst stora förhoppningar på den nuvarande regeringens feministiska utrikespolitik. När Trumps lägger fram sin gag rule svarar Sida, med stöd i den feministiska utvecklingspolitiken, med att stärka SRHR i sitt arbete. När handelsavtal ska tas fram i EU trycker på mänskliga rättigheter och att flickors och kvinnors situation ska skrivas in i texterna. När skickar trupper till FN-ledda insatser arbetar trupperna både internt och externt med att öka kvinnors inflytande och deltagande. Detta arbete är nödvändigt för att vi över huvud taget ska kunna nå några mål i Agenda . har vi från varit tydliga med att kritisera när regeringens politik brister. Tyvärr har regeringens utrikespolitik vid tillfällen präglats av oförmåga och dubbla budskap. Den ena handen ger som den andra handen tar. Att skriva in MR-frågor som viktiga punkter att följa i handelsavtalen är bra. Att sedan följa upp MR och låta missförhållanden bli anledning till sanktioner och kraftfullt agerande vore ännu bättre. Än har vi inte sett detta ske med tydlighet mot vissa av de länder med brister som bedriver handel med. Ett av de kanske tydligaste exemplen på regeringens dubbelmoral är . Konflikten i fyller sällan nyhetssidorna, men är ett av världens fattigaste länder, och av krig är läget akut. FN benämner situationen som världens största humanitära kris. Miljontals människor är på flykt, bristen på mat och vatten är stor och landet plågas av stora utbrott av kolera och difteri. Utrikesminister har varit tydlig med att det inte finns någon militär lösning på konflikten, och ökade bistånd till . Det är bra. fortsätter exportera vapen till både och – länder som aktivt deltar i kriget. beviljades vapenexport till för . Det är milt uttryckt mindre bra. Norska tog ett beslut om stopp för vapenexport till , och export till är inte längre tillåten. Det är dags att gör detsamma. Då duger det inte att som regeringen lägga fram ett otillräckligt förslag om att marginellt försvåra vapenexport till diktaturer. En sådan export ska under inga omständigheter vara möjlig. Vi i har återkommande uttryckt vårt stöd till alla de människor som kämpar mot president alltmer totalitära ledarskap i . Tyvärr har situationen förvärrats ytterligare. har gått mot ett alltmer auktoritärt styre. Fängslanden av oppositionella, journalister och kurder har fått pågå utan att omvärlden agerat med tillräcklig styrka. I stället för att markera mot har genom olika handelsavtal och bidrag från EU för att stoppa flyktingar gett sitt tysta stöd. ser vi resultatet av att och EU inte agerat tillräckligt kraftfullt. har inte bara fortsatt att tysta oppositionen genom att stänga medier, avskeda offentligt anställda och fängsla politiker. har man gått så långt att man inlett en militär offensiv i ett annat land och attackerat Afrin och andra delar av norra . De som med stora offer besegrat IS/Daish och förbereder sig för fria val är under attack. Vad gör omvärlden?