prot · H50977 · 2018-03-01 00:00:00 — Vi vill se till att gamla våtmarker återställs och nya tillkommer – våtmarker som också samlar in näringsämnen och förhindrar övergödning. När man läser det här betänkandet och motionerna ser man att vi från alla partier egentligen är inne på samma spår och har samma medvetenhet om vilka problem som finns. I betänkandet kommer den viktiga frågan om läkemedel i våra avlopp upp. När jag läser de motioner som kommit in från de borgerliga ledamöterna ser jag att vi alla, över partigränserna, känner starkt för denna fråga. Det finns en jättebra anläggning i för rening av läkemedelsrester. Anläggningen har byggts i ett samarbete mellan Tekniska verken i och IVL, . av läkemedelsresterna tas bort i reningen. Det är ett första steg. Fler kommuner kan följa efter. Regeringen gav i uppdrag att jobba med avancerad rening av vårt avloppsvatten som kan få bort läkemedel från vattnet. Verket rapporterade tillbaka och sa: Ja, det finns teknik och ja, det finns behov. har regeringen också lagt till pengar i budgeten för satsningar på avancerad avloppsrening, så regeringen har satsat mycket på detta område. Motionerna från de borgerliga partierna slår på så sätt in öppna dörrar. Men jag tycker ändå att det är bra att vi alla tillsammans uppmärksammar frågan med denna debatt och med detta betänkande som vi snart ska ta ställning till. Det betyder mycket för framtiden att alla partier har en stark vilja. Det blir ett bra stöd för de kommuner som står inför en tung investering. Jag tror nämligen att läkemedel i våra avloppsvatten är en fråga som vi inte kan blunda för. En annan viktig fråga är hur vi ska minska förekomsten av mikroplaster i våra hav. Jag håller med om mycket av det som står i motionerna och tror att vi alla vill att regeringen ska jobba mer med problemet. Och mycket är redan på gång, till exempel ett förbud mot mikroplaster i kosmetika – något som vi socialdemokrater uppmärksammat och drivit i till exempel . Jag är väldigt nöjd att vi har kunnat leverera där. Jag håller med flera av dem som väckt motioner om att problemet med konstgräsplaner kanske är större än någon trott. har tagit fram en ny vägledning för hur man ska sköta konstgräsplaner. sitter en utredare och funderar brett på negativa miljöeffekter av plast. Det finns också en rad uppdrag till myndigheter för att minska utsläppen av mikroplaster i miljön. Det engagemang som denna fråga väcker i alla partier i denna riksdag och i denna debatt ger hopp. Jag kan säga till min son, om han skulle fråga: Ja, vi politiker känner till problemet. Vi engagerar oss i det och tar fram lösningar. 171 (MP): Vi är här för att debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande om vattenvård. Det är sista gången som vi har detta betänkande att debattera för den här mandatperioden, så jag tänkte ta tillfället i akt att lite grann summera hur det ser ut och vad vi har gjort i regeringsställning. I det stora havet, som täcker av jordens yta, finns det många ställen där det är stora problem. Det kom en rapport som visar att av arterna i havet har försvunnit. Framför allt har antalet djur minskat. Tack vare att det gjordes undersökningar på på 1920‑ och som sedan upprepades kan vi se hur det ser ut här hemma. publicerades detta, och det visade sig att av de arter som forskaren hittade var borta; de fanns inte i proverna. Hos de arter som fanns kvar har antalet minskat, med några få undantag. De arter som har ökat är ofta generalister som kan ta över andra nischer. Detta är förstås alarmerande. Antalet koraller i världen har halverats . Det viktiga sjögräset ålgräs här i har också minskat drastiskt, på vissa ställen men längs hela kusten med . Det är inte bra. Å andra sidan kan vi se positiva trender. Siktdjupet i har till exempel ökat, vilket gör att ljuset tränger längre ned och ökar fotosyntesen. Men är av död, och av räknas som övergödd. Trots detta har flera partier sagt att det där med enskilda avlopp behöver man inte göra så mycket åt. En latrintunna för en person innehåller lika mycket näring som behövs för att odla morötter. Det är inte lite. Ofta odlar man inte dessa morötter på sin bakgård, utan det är näring som lagras i marken eller går ut i avloppen. Därför har regeringen tillsatt en utredning om enskilda avlopp. Eftersom det är stora kostnader för den enskilde måste rätt åtgärder vidtas. Utredningen kommer , och jag hoppas att vi då kan få fler, bättre och mer funktionella åtgärder, för vi har nästan 1 miljon enskilda avlopp. Att inte göra något eller att säga att det inte gör något är inte hållbart. talar mycket om biståndsprojekt och det stora reningsverket i , som verkligen har gett effekt. Då är det konstigt att ni skär ned av biståndsbudgeten, vilket skulle kunna användas till fler sådana projekt. Dessutom skär ni ned av hela miljöbudgeten. Trots allt måste vi vidta dessa åtgärder och stärka detta. Miljöövervakningen, som gör att vi kan se skillnaderna och att sådant som gjordes kan upprepas , vill också dra ned . Det håller alltså inte riktigt att ni har en större budget och fler åtgärder för havsmiljön. Regeringen har gjort mycket för havsmiljön. Men det är det som gjordes som vi nu kan skörda frukterna av, till exempel ett bättre siktdjup i . Vi ser inte heller längre små diffusa oljeutsläpp här och var. Mycket är alltså bättre tack vare det politikerna gjorde för 30–. Det vi gör blir alltså vårt arv 20, 30, framåt i tiden. Något vi har gjort i regeringsställning är att vi äntligen har tillfört pengar till att sanera vrak. Det första vraket som sanerats är Thetis. Det ligger ganska nära där jag bor, och jag har själv dykt på det. Regeringen satsar i budgeten till sanering av cirka tre vrak . Detta gör att miljögifter, oljor och annat i vraken tas bort i stället för att riskera läcka ut. Detta har efterfrågats länge, och blir det verklighet. Vi tillför också pengar för strandstädning. säger man: Ge hockeylagen och fotbollslagen några påsar så kan de städa stränderna! Men det är så mycket att det måste göras professionellt. Utefter våra riksvägar är det staten som har ansvar för att plocka upp skräp, men på våra stränder är det kommunerna – trots att skräpet har en okänd källa och, som flera i debatten påpekat, ofta inte kommer från det ställe där det flyter i land. finns det för kommunerna att söka. Plasten och skräpet från stränderna kommer att tas bort, och stränderna kommer att hållas rena och bli bättre. Vi talar mycket om mikroplaster, men stora plastföremål blir också mikroplaster allteftersom de vittrar sönder. De ska bort, och det har vi tillfört medel till. Vi har också vidtagit åtgärder för renare dagvatten och åtgärder för att få bort spökgarn, alltså borttappade fiskeredskap som fortsätter att fiska i havet. Vi har antagit en maritim strategi som ska göra det bättre för människor, djur och natur och skapa jobb. Vi har också en stor satsning på att förhindra läkedelsspridning i miljön, och den kommer att fortsätta. vill gå vidare och se var man ska göra dessa insatser för att få bäst utveckling. Vi måste också tala om vad gör utomlands. Jag kom just hem från , och trots att det ligger långt från havet visste de att jobbar med havsfrågor och att vi har haft en havskonferens i . Det var rätt häftigt. De kände också till . i handlade om ett av de hållbarhetsmål som 193 av världens länder antog 2015, nämligen mål 14 om havet. och tog täten och anordnade konferensen. Den resulterade i 140 frivilliga åtaganden, och talade hela världen samma språk och tänkte framåt. gjorde 26 frivilliga åtaganden, och de håller nu på att omsättas i verkstad. Förhoppningsvis kommer de att göra skillnad både nu och . Jag ser med stor tillförsikt på att det vi har gjort kommer att ge stora avtryck . 172 (MP): Vatten är det finaste vi har. Utan vatten stannar allt liv. Att skydda vatten är inte en kostnad; det är en investering med väldigt god förräntning. Många har talat om mikroplasterna. Dessa har regeringen påbörjat ett arbete mot liksom mot läkemedel i vatten – något som jag och uppmärksammade redan i motionen 2015/16:1589 om miljöproblem med läkemedel. För många svenskar är det okänt att vanliga receptfria läkemedel som diklofenak, ibuprofen och många ämnen mot fotsvamp är mycket miljöskadliga för vattenlevande organismer. Så ni som tittar på detta: Försök att undvika dessa produkter om ni kan! Jag ska mest tala om min motion som handlar om högfluorerade ämnen. I EU använder vi upp till 3 000 kemikalier som är högfluorerade. Som EU-parlamentariker var jag ansvarig föredragande och lyckades fasa ut PFAS ur mycket, och tack vare detta direktiv har användningen minskat . Men det räcker inte. Även om vi kom vidare med PFOA finns det massor med så kallade PFAS-ämnen, alltså högfluorerade ämnen, som fortfarande används. Regeringen har gett uppdrag till myndigheter att gå vidare, men det räcker inte. har analyserat elva ämnen, i stället för sju, och satt upp gränsvärden. har analyserat 40 stycken. Att försöka åtgärda ett ämne i taget kommer att ta . Vi vet av erfarenhet att det är dyrt att vänta med att åtgärda högfluorerade ämnen. Det är mycket dyrare att rena bort dem från dricksvattnet än att undvika att de hamnar där. Även om betänkandet redogör för flera av de åtgärder som pågår och utredningar som görs – dessa kände jag till när jag skrev motionen – hoppas jag att vi tillsammans kan hjälpas åt att fasa ut dessa ämnen så snabbt det går. Ett bra sätt att komma vidare utan att fastna vid enskilda ämnen är att göra som tyskarna har föreslagit och som Kemikalieinspektionen också är inblandad i, nämligen att förbjuda grupper av ämnen eller ämnen som kan brytas ned till andra ämnen. Om tyskarna nu går vidare med ett förbud av sex olika PFAS-ämnen innebär detta ett direkt förbud för upp till 200 andra. En annan åtgärd vi behöver vidta är att mäta totalt organiskt fluor. För även om rekommendationer för gränsvärden, som har kommit, har en inbyggd säkerhetsmarginal försvinner hela denna marginal om man inte har hänsyn till de hundratals andra högfluorerade ämnen som vi inte mäter eller räknar in i gränsvärdet. Därför vore det bästa att ha totalt organiskt fluor. Man har länge sagt att detta inte går därför att det är svårt att mäta, men finns nya mätmetoder som har börjat tillämpas även i . går det äntligen. Detta skulle vara bästa sättet att säkra vår hälsa och åtgärda de kemikalier vi kommer att hitta i våra avlopp. Även om arbetet har påbörjats önskar jag att vi kan enas om att titta på totalen, för alla dessa högfluorerade ämnen har väldigt lika, skadliga och långverkande effekter. Låt oss göra oss av med dem så fort vi kan! 173 (M) replik: Tack för anförandet, ! Jag vill inleda med att säga att jag instämmer i problembeskrivningen vad gäller grupper av ämnen. Vi har sett en hel del exempel där man har förbjudit bisfenol A och där tillverkare sedan har ersatt det med bisfenol S eller F. Det är klart att grupper av ämnen verkligen spelar roll. PFAS är ett problem. Jag minns inte var jag har läst siffran, men jag har för mig att det handlar om ungefär 3 miljoner människor som får sitt dricksvatten där det finns rester av PFAS, vilket är en häpnadsväckande hög siffra. Det är säkerligen så att inte alla dessa människor får i sig skadliga nivåer, men det är ändå alarmerande hur utbrett ett sådant ämne kan bli, så snabbt. Huvudbudskapet i ledamoten anförande är att vi behöver titta på grupper av ämnen. Jag instämmer faktiskt i det, och det vet jag att de som sitter här i kammaren också gör. Faktum är att när vi debatterade detta ställde sig ett enigt utskott bakom ståndpunkten att det bör tittas på grupper av ämnen i EU-lagstiftningen snarare än på enskilda ämnen. Vi vet att det blir stuprör, och så substituerar man med något som kanske är potentiellt ännu farligare. Min fråga till är: Finns det inte skäl att vara hoppfull, eller vad förväntar du dig mer av gänget i miljö- och jordbruksutskottet? Det verkar som att vi redan tycker så som du anser att vi borde tycka. 174 (MP) replik: Ingen skulle bli tacksammare än jag om utskottet valde att tillstyrka motionen i stället för att avstyrka den, för då skulle vi alla vara helt överens. Det finns dock en skillnad. Det var den jag försökte beskriva, men jag lyckades kanske inte helt. Till att börja med delar jag helt din uppfattning att det är viktigt att komma vidare med grupper av ämnen. Som jag nämnde har KemI i samarbete med tyska miljömyndigheter inlett ett arbete för att indirekt komma åt dessa ämnen genom att angripa nedbrytningsprodukterna. Det är ett smart sätt att komma åt grupper av ämnen att förbjuda ett ämne och alla ämnen som leder till den nedbrytningsprodukten. Det är ett indirekt men ändå lagligt och rättsligt effektivt sätt att komma åt grupper av ämnen. Det som vi inte gör , som och Kemikalieinspektionen ännu inte har gjort och som miljö- och jordbruksutskottet inte har ställt sig bakom, är att förenkla efterlevnaden genom att införa ett gränsvärde för totalt organiskt fluor. Det var detta jag krävde i motionen, och det har jag inte sett att man har kommit vidare med . Det är detta jag menar. 175 (M) replik: Tack för förtydligandet, ! Jag instämmer i att det är ett intressant sätt att angripa problemet att titta på nedbrytningsprodukterna. Så agerar flera länder när det gäller droger. Till exempel finns det många nätdroger som man tittar på. När man har förbjudit en av dem tar det några månader, och så flyttas en fenylgrupp eller liknande. Sedan är den helt plötsligt inte olaglig längre. Där kan precis samma metodik användas, mycket framgångsrikt. Jag vill avsluta debatten med att önska lycka till med att få gehör för sin motion. Möjligheten finns också att lyfta telefonen och ringa till någon, kanske på Miljö- och , vilket är betydligt enklare för än för oss i Alliansen. 176 (MP) replik: Jag erkänner att idén till motionen kom från folk som dagligdags sysslar med detta och som vill komma vidare och lyfta upp problemet. Det är roligt att du tar upp just exemplet med droger. Även där hade jag ett finger med i spelet. Jag var ansvarig förhandlare för när det gäller psykotropiska droger. Som du nämnde är problemet just att när man förbjuder en sak ändras en liten grupp någonstans. Effekten finns kvar på ett ungefär, och så får man en ny grupp som inte är förbjuden. Det var första gången som man i EU-lagstiftningen skrev in möjligheten att gå vidare med att förbjuda just grupper av ämnen. Även där finns alltså möjlighet i EU-lagstiftningen att gå vidare med det. Egentligen är vi säkert överens om ambitionen. Och jag har en telefon – den vägen prövas också. Men ibland behöver man lyfta upp problem offentligt för att det ska ta fart. Min erfarenhet från politiken är ofta att man jobbar med många bra idéer, det går lite långsamt eller så kommer man inte vidare alls. Eller också motarbetas de av ekonomiska intressen, och så händer det inte så mycket. Men när man då gör något offentligt – i en motion eller i en sådan debatt som vi har – och när folk engagerar sig brukar det gå fortare. Det är alltid en effektiv metod när man håller på med politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU12 177 (SD): Vi avslutar kvällen med en kemikaliedebatt, och jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 2. Enligt statistisk låg den förväntade globala medellivslängden på . , ungefär två generationer senare, ligger den på , och trenden är ökande. Resultatet skiljer sig fortfarande mycket åt mellan olika delar av världen, men det går i regel åt rätt håll överallt. Detta är i grunden glädjande och borde få många att bli mer hoppfulla, men vad beror det på? Man ska inte förenkla utvecklingen, men det finns i alla fall två faktorer som starkt har bidragit till denna utveckling: bättre tillgång till mat och bättre tillgång till mediciner. Vad gäller mediciner är det uppenbart, men den globala revolutionen av livsmedelsproduktionen vilar i slutändan på industriell produktion av agrokemikalier, närmare bestämt konstgödsel och bekämpningsmedel. Detta är dock inte allt. Kemin har gett oss nya material och bidragit till det moderna samhällets urval av produkter som vi alla använder oss av. Att i detta läge börja tala om ett samhälle utan kemikalier är världsfrånvänt. Myntet har dock en baksida. Rätt kemikalie på fel plats och i fel koncentration är inte längre rätt kemikalie, utan fel kemikalie. Kemi kan rädda liv men också ta liv, orsaka hälsoproblem och påverka våra ekosystem på negativa sätt. Därför har vi en omfattande lagstiftning på detta område och även myndigheter med uppgift att se till att lagstiftningen följs. Det är viktigt att medborgare känner förtroende i detta avseende och att vi även har säkerhetsmarginaler. väljer vi bort en annars användbar och nyttig kemikalie, eller begränsar dess användning, därför att hälsoaspekten är oklar, och det är vårt ansvar att anstränga oss för att identifiera och helst eliminera alla kemiska hälsorisker. Om något är farligt bör det i första hand förbjudas eller användningen av det begränsas. Regeringen har en annan syn på detta och beskattar hemelektronik under det innovativa namnet kemikalieskatt. Det borde i stället kallas insamling av pengar, eftersom det inte har någon styrande effekt på miljöområdet. Regeringen minskar alltså inte exponeringen av farliga kemikalier på detta sätt. Man ökar intäkterna till statskassan och hämmar i förlängningen svensk handels konkurrenskraft. har konstaterat att har tillgång till betydligt färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen jämfört med konkurrenter i andra länder i . Tillgången till lämpliga växtskyddsmedel är viktig för det svenska lantbruket om det ska kunna bibehållas och utvecklas och om vi ska kunna öka den svenska livsmedelsförsörjningen. anser därför att det är av stor vikt att tillämpar ett ömsesidigt erkännande och accepterar andra länders godkännandeprocesser i större utsträckning än . Beslutanderätt om godkännande av växtskyddsmedel bör också överföras från Kemikalieinspektionen till . Kemikalieinspektionen ska fortsatt vara delaktig i processen, men ett överförande av beslutanderätten kan bidra till förbättrade helhetsbedömningar. ska även ha ett bredare ansvar för att säkra tillgången på växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning eller till begränsade användningsområden. Flera statliga utredningar har pekat på behovet av att differentiera bekämpningsmedelsskatten med avseende på preparatens olika miljö- och hälsorisker. Flera länder har gjort detta. Det finns också fler exempel på teknik som tillämpar icke-kemiskt växtskydd, där användningen skulle stimuleras av en differentierad bekämpningsmedelsskatt. föreslår därför att det ska utredas hur en differentierad skatt på bekämpningsmedel kan utformas. Det ska konstateras att de bekämpningsmedel som används i genomgår ett omfattande regelverk för godkännande, hantering och miljöövervakning. Produkter som inte är säkra för människor, djur och miljö blir inte godkända, medan de produkter som godkänns ändå måste anses vara säkra. Vi anser att detta är viktigt att ha i åtanke. Det är alltså denna balansgång vi måste göra – bejaka modernitet och vetenskapliga framsteg till nytta för mänskligheten som vi är uppmärksamma på att utvecklingen även kan medföra bakslag. Det sägs att alkemisterna ville nå rikedom och evigt liv. Dit kommer vi nog inte. Men en ökning av den globala medellivslängden med på ett halvt sekel får sägas vara ett steg i rätt riktning. 178 (C): Jag tycker att det är mycket positivt att vi debatterar vatten och kemikalier efter varandra, eftersom de är mycket starkt sammanknutna. I mitt förra anförande om vattenvård tog jag upp behovet av att arbeta uppströms för att minska olika ämnens påverkan på våra vattenmiljöer. Men farliga kemikalier i vår vardag påverkar inte bara vattnet utan även övriga delar av vår natur och oss människor. För är det tre viktiga delar som vi fokuserar på när det gäller kemikaliepolitiken: ett aktivt arbete för ett giftfritt kretslopp, stärkt konsumentmakt och stärkt skydd av både konsumenter och miljö. och världen behöver bli mer resurseffektiva. I stället för det linjära samhälle som vi har , där vi tar en råvara, förädlar, använder och slänger den, måste vi gå över till ett samhälle där använda produkter ses som en resurs och inte som avfall. För att vi ska lyckas med det krävs det ett giftfritt kretslopp. En gammal plastleksak som innehåller ett numera förbjudet ämne kan till exempel inte återvinnas till en ny plastprodukt utan måste kastas. Därför är det viktigt att farliga ämnen fasas ut så att vi kan skapa cirkulära system. Vissa farliga ämnen måste förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte så giftiga att de bör förbjudas. Men de kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen behöver bära sina kostnader, och användningen av dem bör minska. Ekonomiska incitament, exempelvis producentansvar eller kemikalieskatt, bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. För att uppnå giftfria kretslopp krävs också att EU:s kemikalielagstiftning Reach utvecklas och att den uppdateras i takt med att ny kunskap om kemikaliers egenskaper tillkommer. Det är också viktigt att giftfria kretslopp finns med i det arbete som görs kring till exempel cirkulär ekonomi på EU-nivå. Just nu håller EU på att arbeta fram en plaststrategi. Då är det en viktig uppgift för att fortsätta peka på behovet av regelverk och åtgärder som skyndar på arbetet för ett giftfritt kretslopp. För att konsumenten ska kunna göra aktiva och hållbara val krävs information. Tyvärr är det väldigt svårt att som konsument veta exempelvis vilka kemikalier som de kläder som barnen bär egentligen innehåller. Enligt gällande EU-lagstiftning måste innehållet i livsmedel och kosmetika anges. Men det finns inga krav på att redovisa vilka kemikalier som finns i t-shirten du bär eller i golvet i huset där du och dina barn vistas. Därför är det nästintill omöjligt för konsumenten att avgöra huruvida produkten innehåller ämnen som kan vara farliga. vill stärka konsumentmakten när det gäller innehåll i textilier genom exempelvis innehållsförteckning på kläder, men vi ser också behov av ökad transparens när det gäller fler varugrupper. Detta kan ske genom till exempel en databas där konsumenterna direkt kan söka och se vilka kemikalier som finns i de produkter som finns på marknaden – en kemikalie-FASS, kan man säga. Då kan man som konsument göra informerade val, och makten förs närmare dem som berörs. Det sista område som jag vill lyfta fram är arbetet för stärkt skydd av både konsument och miljö. Högfluorerade kemikalier, PFAS, hörde vi en djupgående debatt om i det förra ärendet. Men jag vill ta upp dem även i detta ärende. De är extremt svårnedbrytbara i naturen, och många är bioackumulerande och giftiga. Att dricka vatten med höga halter av PFAS kan ha negativa effekter på sköldkörteln, levern och immunförsvaret. PFAS har blivit mer allmänt känt när PFAS-ämnen har hittats i vattnet vid flera av försvarets flygplatser och övningsfält, bland annat i , , och . har vid upprepade tillfällen tryckt på för att försvaret ska fasa ut PFAS i sin verksamhet, men också för att de måste ta ansvar för den påverkan som deras användning av PFAS har gett upphov till. Tyvärr har regeringen förhållit sig tämligen ointresserad till att agera. Men lyckligtvis har försvarsinspektören för miljö och hälsa beslutat att förelägga Försvarsmakten att ta fram förslag på åtgärder för att minska mängden PFAS i vatten. Men även fortsatt förekommer PFAS i brandskum och i mer konsumentnära produkter som pizzakartonger. Det är därför viktigt att från politiskt håll fortsätta arbeta mot PFAS. Ett annat område där vi ser behov av stärkt konsumentskydd är den ökande e-handeln, där konsumenter från sin telefon eller padda kan direkthandla produkter från länder utanför EU.