prot · H50993 · 2018-03-28 00:00:00 — Det så kallade växa-stödet som infördes är tillfälligt; det varar . Stödet innebär nedsatta arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer sin första medarbetare. För den personen betalar företaget endast ålderspensionsavgift. Därutöver finns det möjlighet att i stödområden reducera avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgiften och den allmänna löneavgiften. Denna möjlighet har utformats så att den gynnar glesbygden då det gäller näringsidkare som är verksamma i vissa kommuner, bland annat , och . Motioner om nedsättning för idrottsföreningar är en favorit i repris. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att undantaget för idrottsföreningar, som innebär att de i vissa fall inte betalar arbetsgivaravgifter, inte bör utvidgas. Tvärtom – vi har i stället sagt att det bör ses över för medlemmar som är anslutna till , eftersom de fick undantaget efter en dom i Regeringsrätten. Redan då sa man att det var viktigt att förstå varför arbetsgivaravgifter ska betalas, och det gällde även idrottsförbund som har anställd personal. För socialförsäkringens legitimitet är det viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är till för att finansiera. Jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 32 (MP): När det gäller lägre socialavgifter för unga har vi redan haft denna debatt en gång, när regeringen tog bort den ineffektiva reformen. liksom då kan jag bara konstatera att det var en dålig reform med dålig träffsäkerhet. Den största delen av pengarna gick till de ungdomar som redan hade ett jobb eller ändå skulle få det, även utan avgiftssubvention. Endast en mycket liten del gick till dem som verkligen behövde hjälp att få ett arbete. Alla regeringens egna expertorgan har också, även Alliansen satt i regeringsställning, konstaterat att det var ett dåligt förslag. konstaterade att lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. uttalade att effekterna på sysselsättningen av en nedsättning av socialavgifterna sannolikt är små och att det minskar kostnaden för anställningar som i hög grad skulle ha blivit av ändå. Även den myndighet som arbetar praktiskt med arbetslöshet och arbetsmarknad, det vill säga Arbetsförmedlingen, sa att ”forskningen om effekterna av arbetsgivaravgiftssänkningar på sysselsättningen i allmänhet visar på försumbara effekter”. Jag kan bara upprepa det jag sa i den tidigare debatten. Reformen som då kostade ca 14 miljarder uppskattas ha skapat 6 000–10 000 jobb på kort sikt. För samma summa skulle man ha kunnat anställa ungefär 32 000 lärare eller sjuksköterskor om deras genomsnittslön var ca . Det visar hur ineffektiv reformen var. Det är ändå bra märkligt att Alliansen vill återinföra en reform som gav så dålig utdelning per skattekrona. Subventionen per skapat jobb uppgick, när vi avskaffade reformen, till mellan 1,4 och i sämsta fall per anställning. Det motsvarar omkring fyra gånger den genomsnittliga statliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. Det finns sannerligen bättre och billigare sätt att stimulera anställning av ungdomar. När detta behandlades senast konstaterade utskottet att det fanns ett mycket stort behov av att satsa resurser på effektivare åtgärder som kan göra att just ungdomar som står långt från arbetsmarknaden och behöver hjälp blir mer anställbara. Regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder. Vi har inrättat Delegationen för unga och nyanlända till arbete, Dua, som har i uppdrag att främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. Duas arbete har resulterat i att Arbetsförmedlingen har ingått lokala överenskommelser med 287 av landets 290 kommuner om att samverka om insatser för arbetslösa ungdomar. Regeringen har lagt fram förslag om att medel anvisas för en ytterligare ökning av det kunskapslyft som har inletts och som fullt utbyggt omfattar 93 000 utbildningsplatser med studiestöd inom yrkesvux, folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskola. Detta främjar också att ungdomar får arbete. Studiestartsstödet har införts för att öka rekryteringen till studier bland arbetslösa som har kort utbildning och stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Också här handlar det i stor utsträckning om ungdomar. Regeringen satsar också för att stötta kommuner och landsting som, med hjälp av extratjänster, redan har anställt eller anställer personer som står långt från arbetsmarknaden. Det kommer också många ungdomar till del. Vi har också 90-dagarsgarantin för ungdomar. Det innebär en bortre gräns för hur länge en person kan vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett arbete, en utbildning eller en insats som leder till arbete eller studier. Detta är långsiktiga och kostnadseffektiva åtgärder för de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden och de ungdomar som verkligen behöver hjälp att få ett arbete. Slutligen måste det också påpekas att arbetslösheten och långtidsarbetslösheten bland ungdomar har fortsatt att minska. Den låg åtminstone på den lägsta nivån respektive 2007. Trots att subventionen för ungdomarna avskaffades ser vi nu att de branscher som traditionellt sett anställer många ungdomar fortsätter att göra det med full kraft. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2017/18:TU9 It-politik (skr. 2017/18:47 och skr. 2017/18:54) 33 (M): står självfallet bakom alla reservationer från och Alliansen, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 5 och reservation nr 6. It-politik och digitalisering är ett politikområde som tar allt större utrymme i anspråk i våra politiska debatter och rätteligen så. Med teknikutvecklingen och med fler som har tillgång till mer avancerad teknologi ökar också efterfrågan på en medveten politik inom området. Men just tillgången på teknologi och tillgången till data och internet är avgörande för att ska kunna fortsätta att vara ett land i framkant. Vi har inte lyckats att behålla riktigt den position i framkant som vi har haft. Ett av de absolut starkaste korten i vår svenska digitaliseringspolitik är och har varit tillgången på bredband, framför allt utanför storstäderna. Men det är inte klart, herr talman. Det finns fortfarande saker kvar att göra. Det finns ett bredbandsstöd som staten tillhandahåller för att möjliggöra utbyggnad av fiber och höghastighetsbredband på landsbygden. Det är därför särskilt oroväckande när återkommer till och regeringen och menar att de medel som har avsatts för att bygga ut bredband där det annars inte hade gått att bygga ut i alldeles för stora delar har gått till att subventionera utbyggnad som även hade blivit av utan subvention. Det är tydlig kritik från och någonting som måste tas på absolut största allvar. Felanvändning av skattemedel får inte inträffa, oavsett vad det handlar om. I det här fallet innebär det att vi kommer att få svårare att få ut fiber och höghastighetsbredband till den sista husknuten där det är som absolut dyrast. Därför är det viktigt att regeringen nu vidtar tydliga åtgärder för att se till att det bredbandsstöd som allokeras också utnyttjas på absolut bästa sätt. Det finns andra saker som staten kan göra för att underlätta den här utbyggnaden. Det finns ett flertal myndigheter som påverkar direkt eller indirekt huruvida man kan eller inte kan bygga ut bredband framför allt på landsbygden. Här finns också ett stort arbete att göra. Det är tråkigt när vi nås av ständiga rapporter om att handläggningstiderna för att få bygga en bredbandsanslutning under en väg blir allt längre och längre. Vi vet att ständigt arbetar med att försöka att korta handläggningstiderna för att möjliggöra detta, men resultatet är nedslående, herr talman. Även här behöver tydliga åtgärder vidtas. Jag efterlyser att regeringen gör detta. Vi ser också en tydlig och en snabb utbyggnad av den trådlösa uppkopplingen. Fler och fler har höghastighetsbredband i sina mobiltelefoner, och kraven ökar ständigt. När nya tjänster kommer som kräver större datavolymer måste också mobilnäten följa med. Här finns också en rad olika saker som staten har ansvar för och som måste ske. Till exempel måste det finnas utrymme i de radiovågsspektrum som staten styr och förfogar över för att man ska kunna möjliggöra detta. Alliansregeringen tog initiativ till att auktionera ut 700-bandet. Här måste vi se till att våra blåljusmyndigheter har fungerande kommunikationer som vi säkerställer att det finns en väl utbyggd trådlös bredbandsinfrastruktur på vår landsbygd. Men de signaler som kommer är att vi inte kan snöa in på 700-bandet. Vi måste vara redo för nästa steg i detta, och vi måste vara redo att titta på ytterligare spektrum som behöver allokeras för just den här sortens tjänster. Alternativet till det är att när 5G ska rullas ut i finns det inte de naturresurser som krävs för att detta ska vara möjligt. Vi halkar efter från att ha varit ett av de första länderna i med en bred 5G-utbyggnad till att bli ett av de sista länderna. Detta slår direkt mot vår svenska konkurrenskraft. För att förstå vad 5G egentligen handlar om kan man exemplifiera det med att från den ena sidan av jorden till den andra sidan kunna utföra kirurgiska ingrepp. Det kan handla om styrsystem för avancerad industri. Det kan handla om möjligheterna att köra in en rökdykarrobot i ett brinnande hus i stället för mänskliga rökdykare som riskerar sina liv. Och det kan handla om en rad olika saker. Om vi som nation ligger efter i detta och säger att vi ska ha en högteknologisk och kunskapsintensiv arbetsmarknad, då rimmar det inte riktigt med varandra. Därför måste vi nu blicka bortom 700-bandet för att se vad som är nästa steg, och det ska självklart göras i harmoni med våra europeiska grannar. Det är när EU och håller ihop i dessa stora teknikskiften, stöttar varandra och samarbetar som vi har möjlighet att på riktigt vara konkurrenskraftiga på den internationella arenan. Men i Europeiska unionen måste självklart alltid ha ledartröjan. Det handlar om svensk export, om svenska arbetstillfällen och om svensk konkurrenskraft. 34 (C): Det är it- och telefonifrågor som är föremål för diskussion här och . Då kan vi konstatera att en bra mobiltäckning och goda uppkopplingsmöjligheter är viktigt för precis alla människor och alla verksamheter, både i människors och verksamheters arbete och i människors fritid. Både som centerpartist och som företrädare för Alliansen är jag helt övertygad om att behöver bra mobila och digitala kommunikationer som erbjuder god geografisk täckning, och med tillräcklig kapacitet för att människor och verksamheter i precis hela landet ska kunna utvecklas och bidra i samhällsarbetet. med alliansregeringen vidtogs en lång rad åtgärder på området, inte minst för att förbättra mobiltelefonin och mobildatans täckning. Det handlade om ändrad lagstiftning, bättre information och starkare konsumentlagstiftning. Det handlade också om att näten, teknologin och radiovågorna gjordes tillgängliga för trådlös teknologi. Det byggdes ut kraftiga ekonomiska samhällsstöd för att möjliggöra utbyggnad där de kommersiella förutsättningarna inte var tillräckliga för att människor skulle kunna ta del av bredband och teknologin. Det är säkert så att en utbyggd digital transportinfrastruktur är och förblir en helt avgörande förutsättning för att människor ska kunna bo och vara verksamma i hela landet. Det innebär möjligheter till nya jobb och tillväxt men också tillgång till välfärdstjänster av olika slag. Föregående talare nämnde några exempel. I en internationell jämförelse ligger fortfarande bra till, men denna utveckling står inte på något vis stilla. För att kunna möta kommande utmaningar och förväntningar måste vi som nation bli bättre på att ta till vara de möjligheter som den digitala teknologin innebär. Denna utveckling måste omfatta alla som bor i vårt land, i synnerhet människor som bor utanför de större tätorterna på den svenska landsbygden, som trots allt geografiskt utgör större delen av vårt land. Hindren för att de som saknar tillgång till bredband ska kunna få del av det är en jätteutmaning för oss i riksdag och den regering som har att verkställa riksdagsbesluten. Detta förstärks sannolikt i takt med att allt fler välfärdstjänster och privata tjänster flyttar över och distribueras via internet. För att de tjänsterna och den utvecklingen ska vara tillgängliga för alla invånare i kungariket måste också alla ges samma förutsättningar att kliva på tåget. Staten kan inte i detta sammanhang, och förvisso inte heller i något annat, retirera från ambitionen att den digitala utvecklingen ska omfatta hela landet och alla människor som är verksamma här. För den fortsatta utbyggnaden av bredbandsteknologi i områden där det saknas kommersiella förutsättningar är det statliga bredbandsstödet av central betydelse. Därför anser vi i att det är viktigt att det statliga bredbandsstödet först och främst går till de områden där de kommersiella förutsättningarna för utbyggnad saknas. I detta sammanhang finns det också skäl att peka på det som många enskilda människor, byalag och samfällighetsföreningar med flera vittnar om: svårigheterna i handläggningsprocessen för bredbandsstödet. Jag anser att detta ger skäl att se över hur handläggningsprocessen för bredbandsstödet fungerar och att göra den mer effektiv och enkel att nyttja för användarna. En annan problematik som vi ofta springer på är att det gamla kopparnätet, som användes för ren telefoni och under en övergångstid använts också för datakommunikation, stängs av i allt fler delar av landet. och Alliansen anser att det, när någon utsätts för att den gamla teknologin tas bort, krävs bättre eller åtminstone likvärdiga alternativ till det nätet innan den som har operatörsansvar tillåts klippa ned eller upphöra med tjänsten. Nedklippningen av kopparnätet riskerar att drabba de glesast befolkade delarna av vårt land absolut hårdast eftersom det ofta är där alternativen till den gamla fasta förbindelsen, till exempel i form av ett fibernät eller ett mobilt nät med hög överföringshastighet, saknas. Det är därför rimligt att kräva att de aktörer som tillhandahållit teknologin via kopparnät kan erbjuda en fullgod ersättning till en rimlig kostnad för både telefoni och bredbandstjänster innan den gamla tjänsten får upphöra. behöver ett snabbt och säkert mobilt nät med god kapacitet och bättre geografisk täckning än . Det finns anledning att påminna om alliansregeringens viktiga beslut att frigöra det som kallas 700-megahertzbandet i syfte att förbättra möjligheterna till mobil kommunikation i hela landet. Min och uppfattning är att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700-megahertzbandet är ett viktigt steg för att skapa en bättre bredbandstäckning i hela landet. Vi beklagar därför det vi upplever som regeringens saktfärdighet vad gäller hanteringen av frågan, något som vi anser har försenat arbetet med att förbättra täckningen, inte minst på den svenska landsbygden. Det får inte bli fler förseningar i denna process. När 700-megahertzbandet väl auktioneras ut är det rimligen både möjligt och viktigt att tillgodose såväl civilsamhällets som blåljusmyndigheternas behov av nödvändigt frekvensutrymme. Jag står givetvis bakom det betänkande som här avlämnats, så när som på de punkter där eller Alliansen anfört en reservation, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 7 och 9. 35 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Det är väldigt viktigt att vi verkligen innefattar alla i samhällsbygget. Det är lätt hänt att landsbygden glöms bort; det faller sig naturligt eftersom är ett stort land. Men det är viktigt att vi just nu verkligen arbetar för att läka klyftorna i vårt land i all infrastruktursatsning, även när det gäller bredband och it-infrastruktur. Det är därför viktigt att vi ser över det statliga stödet till utbyggnad av bredband så att det går till just de områden där det behövs som mest. Vi har i trafikutskottet fått rapporter om att det system vi nu har byggt upp inte riktigt gör att pengarna hamnar där de som mest behövs. Detta måste regeringen se över så att vi prioriterar det viktigaste först, i hela samhällsbygget. Det gäller allt från grundsäkerhet till infrastruktur som gör att man kan leva och verka. Digitaliseringen spelar en stor roll, inte minst för att människor ska kunna bo och arbeta på landsbygden i andra delar av , inte bara i storstäderna. Satsningar på digitala tjänster kan vara både kostsamma och svåra att genomföra för små kommuner. Det är viktigt att vi har en regional och nationell samverkan för att underlätta uppgiften just för de små kommunerna. Min partikamrat kommer att tala vidare om hållning i denna fråga. Jag yrkar som sagt bifall till reservation 2. 36 (L): Jag står bakom alla förslag där Liberalerna finns med, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna nr 3 och 5. Digitaliseringen är fantastisk. Vilka möjligheter som öppnas för att både knyta ihop samhällen och utveckla de tjänster som finns därute! Att hålla kontakten med familj och vänner med bildöverföring, att kunna arbeta på distans, att kunna shoppa och handla, få myndighetspost, göra läkarbesök, studera och till och med få matleveranser – ja, framtiden är fylld med möjligheter! En god tillgänglighet till bredband gör det möjligt att bo och verka i hela landet och att driva företag. En stabil och snabb uppkoppling i hela landet gör det även möjligt att utveckla resfria kommunikationer, vilket också är viktigt ur ett hållbarhetsperspektiv. Det innebär att man kan organisera och medverka i möten genom kommunikation över nätet – bra ur hållbarhetssynpunkt men också för att det underlättar för fler att vara delaktiga. Till och med har ett Skyperum, som en del av oss använder då och då. Skype, Facetime, och andra plattformar gör det möjligt att kommunicera, att delta i utbildningar och att ha kontakt med företag, utöver släkt och vänner. ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass, och alla ska kunna vara delaktiga i det digitala samhället. Därför vill vi i Liberalerna införa en digital allemansrätt som garanterar en stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Bredband är enligt vår uppfattning en grundläggande del av infrastruktur. Tillgång till en bra it-infrastruktur har en avgörande betydelse för företagen, den offentliga sektorn och hushållen. Tyvärr har i många fall de som bor och verkar utanför tätorter fortfarande inte alltid tillgång till en god uppkoppling. Regeringen anger i sin skrivelse om digitaliseringspolitiken att man har som ambition att så många som möjligt ska ha tillgång till bredbandsuppkoppling, vilket i praktiken innebär att det 2025 fortfarande kommer att finnas hushåll och företag som inte har tillgång till . Enligt vår mening är detta problematiskt. Vi konstaterar dock med tillfredsställelse att regeringen har ändrat i förordningen om elektronisk kommunikation, vilket innebär att nivån för den lägsta hastigheten i den internetanslutning som ingår i den samhällsomfattande tjänsten har höjts från till . Det är något som vi har lagt fram förslag om och efterlyst för att man ska kunna möta den utveckling som skett med allt snabbare uppkoppling och växande datamängder. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs därför en fortsatt utbyggnad. Detta förutsätter också kreativa lösningar, som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur och annan infrastruktur samt en mer snabbfotad användning av frekvenser för mobilt bredband. I takt med att kopparnätet stängs av i flera delar av landet anser vi att det krävs likvärdiga alternativ till kopparnätet för att kompensera de hushåll som påverkas. Detta riskerar annars att drabba landsbygdens invånare hårdast eftersom alternativen där till en fast förbindelse, till exempel i form av fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet, inte alltid finns eller är väldigt kostsamma. Vi vill därför se över möjligheten att ansvariga aktörer ska kunna erbjuda en fullgod ersättning till en rimlig kostnad när man gör de här förändringarna. Det anser vi vara avgörande för att säkerställa att den digitala tillgängligheten i hela landet inte försämras när kopparnätet försvinner. är det så att även i så kallade täta regioner, som , finns det ställen där man saknar uppkoppling till mobilnätet. Vi ska inte glömma bort att landsbygd och glesbygd finns på många håll i . såväl som affärsverken i övrigt samt ytterligare ett antal statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över hela landet. De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket också har framhållit i sin studie. I likhet med och flera tidigare utredningar anser vi att det är tydligt att den statligt ägda it-infrastrukturen inte utnyttjas optimalt. Det anser vi att den borde göras. Sedan gäller det 700-megahertzbandet. Tillgång till ett bra mobilnät i hela landet omfattar också frågan om 700-megahertzbandet. Vår uppfattning är att man bör tillgängliggöra en del av 700-megahertzbandet, vilket är ett viktigt steg i att förbättra bredbandstäckningen. Men vi vill också framhålla att blåljusmyndigheternas behov självfallet ska finnas med i det arbetet och i den analysen. Slutligen, herr talman! När det gäller frågan om bredbandsstöd vill jag särskilt uppmärksamma att vi i Liberalerna i vår budgetmotion hade större anslag än vad regeringen hade – mer . Bredbandet utgör en väldigt viktig del av den infrastruktur som vi bygger upp samhället med. Våra invånare ska kunna delta på likvärdiga villkor. En god digital uppkoppling är viktig för såväl privatpersoner som företag, och det är en oerhört viktig del för den regionala tillväxten. Men det är också en fråga om att kunna vara delaktig i ett demokratiskt samhälle och få likvärdiga villkor. 37 (KD): Tillgång till bredband med hög hastighet för internetuppkoppling är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Samhället är alltmer beroende av internetuppkoppling med hög hastighet och av ett robust system som bidrar till bättre tillväxt, ökad tillgänglighet och delaktighet och som bidrar till snabb och effektiv kommunikation. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet, och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta, framför allt i glesbygd och på landsbygd. Målet med bredbandsstrategin är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till bredband om minst och att hela ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. Alliansregeringen tog de första stegen för att frigöra det så kallade 700-megahertzbandet till marknaden. Det är nu viktigt att regeringen fullföljer arbetet. som 700-megahertzbandet auktioneras ut måste blåljusmyndigheternas behov bli tillgodosedda. Polisen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och påpekar alla vikten av att de fortsätter ha kontroll över delar av 700-megahertzbandet för eget bruk. anser att resterande bandutrymme ska auktioneras ut och lämnas till marknaden för en bättre täckning av bredband även på glesbygden. Enligt är 700-megahertzbandet särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygden. beslutade regeringen att öppna 700-bandet för mobilt bredband , och beslutade nuvarande regering att skjuta upp tillgängliggörandet av 700-bandet med . Ett kommersiellt tillgängliggörande av 700-megahertzbandet är ett viktigt steg för att skapa bättre bredbandstäckning i hela landet. Jag beklagar därför regeringens hantering av frågan, som försenat arbetet med att förbättra täckningen, inte minst i glesbygden. har preliminärt fastställt tidpunkten för en auktion, .