prot · H50980 · 2018-03-07 00:00:00 — Vi har ett särskilt yttrande där vi motiverar varför vi har valt att stödja Alliansens förslag som i praktiken går ut på att man ska skärpa kraven på att delta i aktiviteter, annars kan det bli en ännu mer sänkt etableringsersättning. Det är nog vida känt att vi från tycker hela satsningen är dålig. Den fungerar inte, den ställer grupp mot grupp och den skapar en konstig ordning. Men vi har ändå valt att stödja ett förslag som åtminstone lite minskar de ersättningar som skattemedel slösas på i det här fallet. Jag vill också säga några ord om vår reservation 5, som jag för övrigt yrkar bifall till. Vi har ytterligare en reservation som jag givetvis står bakom, men jag väljer att inte yrka bifall till den för att vinna tid vid voteringen. Reservation 5 handlar om mottagande av och bosättning för nyanlända invandrare. Det är känt att har regeringen med stöd från vissa andra partier infört en tvingande bosättningslag som gör att alla kommuner, oavsett om de bedömer sig ha kapacitet att ta emot nyanlända personer eller inte, ska ta emot nyanlända asylsökande. Det är för vår del inte en rimlig hållning. För det första är det ju kommunerna själva, alltså längre ned på kommunnivå, som vet vilka förutsättningar de har. För det andra kommer tvång aldrig att vara en bra grund för att skapa ett välkomnande och bygga mänskliga relationer. En person som vet att den inte är i en viss kommun för att man där vill ta emot personen i fråga utan för att staten har tvingat kommunen att ta emot en kommer inte att känna sig särskilt välkommen. Medborgare i en sådan kommun som känner att det inte finns bostäder, skola eller möjligheter att ge detta och berättar om det men ändå har ålagts ett sådant åtagande kommer att finna det svårt att känna förtroende för systemet. Det är ingen bra grund för att integrera personer i ett samhälle. Jag yrkar bifall till reservation 5 och lyfter fram behovet av ett omtänk på riktigt när det gäller integrationspolitiken. 8 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3 i betänkandet. Den ena är från och den andra är alliansgemensam. Vi diskuterar integration. För att lyckas med integrationen är jobben nyckeln, anser . De är en viktig pusselbit för att klara integrationen. Jag återkommer med andra bitar . befinner sig just nu i en högkonjunktur. Trots detta växer inte jobben till i den utsträckning som man skulle önska så att de kan komma alla människor till del. När regeringen talar om de fina siffrorna och att fler jobb växer till är det många människor – tusentals – som inte känner igen sig i den beskrivningen. För många handlar vardagen om att få pengarna att räcka till, att brottas med tankar om att vara behövd och att inte få vara med och bidra. kommer närmare 300 000 människor att vara arbetslösa och i en utsatt ställning. I detta ingår flera grupper, bland annat nyanlända, långtidsarbetslösa och funktionsnedsatta. Att lyckas med jobbfrågan är nyckeln till integrationen. Tryggheten i att ha ett jobb är en bra grund för att komma in i samhället. har egentligen ganska goda förutsättningar för en lyckad integration. Vi ser att företag väldigt starkt efterfrågar arbetskraft. Ekonomin är god, men vi lyckas tyvärr inte. har vi sett att klyvningen av blivit större. Allt fler människor befinner sig i utsatt ställning. Vi ser också att integrationspolitiken har misslyckats. Det tar för människor att komma i arbete. integrationspolitik har tyvärr en del djupa brister. För att dessa problem inte ska fördjupas behövs kraftfulla åtgärder och reformer. Reformer på arbetsmarknaden behövs särskilt när det gäller de människor som inte har någon längre utbildningsbakgrund så att de får en väg in. Jag måste utgå från perspektivet att tro att man verkligen kan klara av denna utmaning. Vi måste ha en optimistisk syn på vår förmåga att få in människor i arbete. Alla människor kan bidra, oavsett bakgrund och oavsett om man är född i eller kommer från något annat land. För att fler nyanlända ska komma i arbete krävs att de då de kommer till uppmuntras till att komma in på arbetsmarknaden. Det krävs en mer funktionell arbetsmarknad, det behövs bättre sätt att komma in i samhället och de nyanlända behöver lära sig svenska snabbare. På arbetsmarknaden finns framför allt tre områden där det krävs reformer. Det första handlar om matchning, det andra om kostnaden att anställa och det tredje om att det måste löna sig att arbeta. Låt mig börja med att säga något om matchningen. har en paradoxal situation på arbetsmarknaden med många arbetslösa, som företagen skriker efter arbetskraft. Arbetsförmedlingen behöver göras om i grunden. Vi behöver bättre involvera civilsamhälle och kommuner i etableringsprocessen så att människor snabbare kan komma in på arbetsmarknaden. Det behövs även kortare utbildningspaket och insatser inom hela utbildningssystemet. Vi vill att människor kompetenskartläggs då de kommer till för att de på så sätt snabbare kan komma i arbete. Kostnaderna för att anställa behöver sänkas. Vi har hört detta tidigare i debatten, och då kopplades det till de etableringsjobb som presenterades . och Alliansen tror i stället på inträdesjobb, som skulle vara en enklare form som företagen kan använda sig av för att sänka kostnaderna och därmed våga ta steget att anställa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden och som har liten arbetslivserfarenhet eller litet kontaktnät. Vi behöver nämligen öppna jobbdörren för fler människor. är sämst i EU när det gäller jobb med låga utbildningskrav. Vi behöver bli bättre här för att fler ska få chans till ett första jobb och kunna komma in. Då måste man också ha med sig mindre företag utan kollektivavtal, vilka tyvärr utesluts när det gäller etableringsjobben. Det behöver lönar sig bättre att arbeta. Det handlar om att sänka skatterna för första jobbet, framför allt för dem med lägre inkomster och medelinkomster, så att det lönar sig bättre att arbeta. Det handlar också om att skapa en stimulans i försörjningsstödet så att man kan gå från utanförskap och försörjningsstöd till arbete. har en rad förslag vad gäller att sänka skatter för dem med låga inkomster och medelinkomster och för att skapa jobbstimulans i försörjningsstödet. Förutsättningarna behöver bli bättre för människor som kommer till så att de kan starta och driva företag. Det är krångligt för människor som är födda i att driva företag . Tänk er då situationen då man har ett annat modersmål och ska förstå den svenska byråkratin och de svenska reglerna! vill se flera åtgärder här. Det handlar bland annat om att Arbetsförmedlingen – så länge den har ansvar för matchningen – får i uppdrag att informera om möjligheten att driva företag och uppmuntra till detta. Vi vill även se en enklare företagsform, som vi kallar ingångsföretag. För det första företaget, då man har låg omsättning, kapar vi ett antal regler i byråkratin och skatter, så att det blir väldigt enkelt att ta steget att våga bli företagare. Vi ser bland de människor som kommer från andra länder att fler är företagare, vilket man kan förstå med tanke på den drivkraft som har gjort att de har flytt eller flyttat från ett annat land och sökt sig till . Flera andra delar är viktiga att lyfta fram när vi diskuterar integration. Även om jobben är nyckeln till en lyckad integration behövs fler delar. En fråga jag vill ta upp handlar om språket. När man kommer till ska man tidigt få lära sig språket för att på så vis lättare kunna komma in i samhället. Det handlar också om att förbättra sfi-undervisningen, som tyvärr fungerar ganska dåligt på sina håll runt om i landet. Vi vill ha en resultatinriktad sfi-peng med fokus på att skapa möjlighet för personer att kunna välja utbildare. Den ska dessutom vara resultatbaserad så att vi får mer pang för pengarna. Vi måste också se till att stärka möjligheten för yrkesutbildningar som kombineras med svenska för invandrare. Det måste bli lättare att komma in i det svenska samhället, och då behöver man veta mer hur fungerar. Därför har vi en skrivning i betänkandet där vi säger att vi tycker att det ska finnas en samhällsorienterad grundutbildning för nyanlända direkt när de kommer till . Den ska börja tidigt, redan i asylprocessen, och ska dessutom vara obligatorisk och kopplad till ersättningar. Låt mig avsluta med att säga något om en viktig del av integrationen, nämligen civilsamhällets roll. Alla föreningar och frivilligorganisationer som har gjort fantastiska insatser är en förutsättning för människor att komma in i det svenska samhället. Det handlar om idrottsföreningar och möjligheten att genom dem komma in i samhället. Det handlar om frivilligorganisationer, som vi skriver om i betänkandet. Med deras hjälp kan vi skapa bättre förutsättningar för människor att på ett helt annat sätt integreras i . Det är oerhört viktigt att få integrationen att lyckas. Vi har en stor utmaning framför oss, men den är möjlig att ta sig an. Det allra viktigaste är jobben. Vi måste få människor att kunna gå från utanförskap till innanförskap, från bidrag till arbete. För detta krävs en rad reformer på arbetsmarknadsområdet, men även inom andra områden. På så vis kan vi klara integrationsutmaningen, och då kan vi även få fler människor att känna den värme som finns i att ha kollegor, ett jobb och en egen försörjning. 9 (SD) replik: Jag tackar för anförandet – det var som alltid intressant att lyssna, . Jag ska inte ”ta kriget” om jobb eller annat. Däremot har jag en fråga. Jag skulle också gärna ha velat få svar på den från , men dem får jag inte ta replik på. Frågan föranleds av att både ni i och har talat om att man ska ha utbildningar . Jag kan förvisso förstå hur ni tänker – det har tidigare tagit väldigt innan man fått uppehållstillstånd. Det är som är svår att ta igen. Men är det för mig ganska märkligt att satsa stora resurser på att lära personer om det svenska samhället och utbilda dem i vårt språk innan det ens är klart om de kommer att stanna i landet eller inte. Jag vill gärna höra hur ni ser på den diskussionen. Vore det inte bättre att se över handläggningstiderna ytterligare och kanske satsa mer resurser på snabbare bedömningar? Ännu bättre vore förenklade asylregler som tydliggör att man inte ska söka asyl i när det inte är krig i våra närområden. Men oavsett detta: Vore det inte bättre att satsa resurser på att först få ett avgörande av huruvida en person ska stanna i landet eller inte och sedan börja arbetet med att satsa på utbildning, språkundervisning och så vidare? Eller menar ni bara att det ska finnas material tillgängligt på asylboendena? Det är ju något helt annat att det kan finnas självstudiematerial. Jag förutsätter att den som kommer hit inte vill gå sysslolös utan kan ta sig an uppgifter. Men att satsa aktiva resurser innan man ens vet vad det leder till i slutändan – är inte det slöseri med skattemedel? 10 (C) replik: Jag tackar så mycket för frågan. Jag delar uppfattningen att det gäller att ha en snabb handläggningsprocess. Där finns det ingen skillnad. Framför allt har det tagit för människor att få reda på om de ska få stanna i eller inte. Det behöver verkligen satsas resurser på att skapa förutsättningar för en snabbare handläggningstid. Men det vi också kan se utifrån den situation som har rått är ett antal brister i asylmottagandet. Vi har haft ett system som i någon mån har varit passiviserande för människor. Man har fått sitta och vänta på sin handläggning och beskedet om huruvida man får stanna eller inte. Jag uppfattar det som att det vore bra om människor under den tiden fick bra förutsättningar att lära sig språket och få kunskaper om det svenska samhället. Det skulle underlätta integrationen i det senare skedet, och man slipper vara passiviserad i avvaktan på beslut. Om människorna inte skulle få stanna får de dock med sig kunskaper som kan vara nyttiga och skapa förutsättningar i andra fall. Under migrationssituationen och framåt har civilsamhället tagit ett stort ansvar för att möjliggöra bland annat språkundervisning men också samhällsorienterande utbildningar. 11 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Jag har ingenting emot om frivilligorganisationer vill utbilda extra eller, som sagt, om det finns kursmaterial tillgängligt och så vidare. Det jag däremot har någonting emot är att man både ger falska förhoppningar och aktivt använder resurser för att satsa på att utbilda personer om vårt samhälle och i vårt språk innan det är klart att det är här de ska ha sitt fortsatta liv, framför allt när vi vet att det är många som förväntas få avslag även med nuvarande regler. Det är många som har missbrukat systemet och kanske inte alls borde ha sökt sig hit. Är det då rimligt att vi spenderar resurser på att ge dem den utbildningen? Det tycker inte jag. Jag tycker att det är rimligt att man avvaktar när det gäller den sortens satsningar. När någon har fått uppehållstillstånd klargör man vad personen förväntas lära sig. Därför ställer vi också krav på exempelvis samhällskunskap och språkkunskaper när det gäller att få medborgarskap. man stannar här och lever här ska man givetvis kunna lära sig saker. Vill man sedan bli medborgare är det en självklarhet att man ska kunna sådant. Det kan för övrigt få ta med sig hem till sina partikamrater i socialförsäkringsutskottet. Ni är det enda parti av dem som sitter till höger i kammaren som inte ställer någon form av språkkrav för medborgarskap. Jag tycker att det är oerhört intressant: Är det verkligen rimligt att man avsätter resurser för att utbilda personer innan de har fått en bedömning av om de har skäl att vara i vårt land eller inte och av om de har följt lagstiftningen eller inte? 12 (C) replik: Jag kan börja med att lyfta fram vår reservation, där det tydligt framgår att vi ställer motkrav när det handlar om utbildningarna under asylprocessen: Det ska finnas möjlighet att dra in dagersättningen för de personer som inte medverkar eller inte genomför utbildningen. Men jag tror att det här är viktigt för hela integrationen. Vi ser tyvärr att det tar . Det fördes en statistikdiskussion tidigare. Vi räknar hur det tar att få arbete från det att man fått uppehållstillstånd. Tyvärr har det gått i avvaktan för många människor. Det finns möjlighet att skapa bättre förutsättningar för människor att få kunskap om samhället och bättre språkmöjligheter. Vi har lyft fram det här med att ha praktikplatser och så vidare även . Det är något som även och Arbetsförmedlingen kollar på just . Om man skulle hamna i situationen att man får ett arbete under den tiden ska man ha möjlighet att göra ett spårbyte för att kunna stanna. Då är man med och bidrar i samhället. Jag tror att det är viktigt att ha detta . Jag tycker att vi kan dra lärdomar av det som har skett. Människor ska inte passiviseras när de kommer hit. Självklart ska vi ha en snabb och rättssäker process för att ge människor besked om huruvida de får stanna eller inte. Men de avvaktar besked tror jag att det är viktigt, både för individerna och för samhället, att ge möjlighet till både språkundervisning och samhällsorientering. 13 (S) replik: pratar om att det behövs reformer. Ja, exakt! Det är därför vi gör gigantiska utbildningssatsningar. Det är därför vi satsar på språkträning och samhällskunskap från dag ett. Det är därför vi har extratjänster. Det är därför vi har yrkes-sfi. Det är därför vi har snabbspår. Det är därför parterna är överens om etableringsjobb. Det är fullt av reformer. Det kommer att ta tid innan allting faller på plats, men det råder inte brist på reformer. Däremot förstår jag, herr talman, att inte gillar de subventioner som parterna är överens om. Att man inte accepterar parternas överenskommelse som en god idé är märkligt, men jag gissar att det beror på att det är fråga om subventioner. Det är bättre att sänka löner generellt, om man nu skulle ta sig friheten att tolka hur ser på svensk arbetsmarknad. De enda subventioner som fungerar i och värld är sådana som och . Det är en bra satsning. Det är subventioner som går hem. Man kan nästan ana att det finns en poäng i det, eftersom dessa subventioner i synnerhet gynnar andra grupper än dem som står långt från arbetsmarknaden. Det är framför allt en fråga jag vill ställa till dig, . Du säger att sänkta skatter kommer att stimulera människor. Men då tycker jag att du är svaret skyldig. Ni sänker skatter. Vad svarar du undersköterskorna i runt om i landet när de ska bli några färre? Om man sänker skatten kommer ju välfärden att förändras. Sjukvårdens behov är gigantiska, inte minst hemma i . Jag tycker att du ska svara de anställda och även dem som behöver skånsk sjukvård, . Du har också ett eget landsting att svara om. Vad är det vi ska dra ned på? Sänker vi skatter måste vi dra ned på välfärden. Vilken välfärd är för bra? Vilken välfärd ska vi försämra i det här landet? Om vi ska sänka skatter måste vi också svara på var vi ska ta pengarna. 14 (C) replik: Jag svarar gärna de undersköterskorna med beskedet att de kommer att få mer pengar i plånboken och därmed få incitament att arbeta mer samt att fler människor kommer att vilja bli undersköterskor, sjuksköterskor och så vidare och ta steget från utanförskap till arbete. handlar det om arbetsmarknaden, men vi kan konstatera att vi under Alliansens tid lyckades sänka skatterna som det blev mer pengar till välfärden. Det finns en rad andra områden där vi kan se behov av att höja skatter, till exempel miljön, men det gäller inte just arbete. Det måste löna sig att arbeta i . Tyvärr höjer regeringen skatter, vilket gör att det blir mindre lönsamt för människor att arbeta. Vi ser att det som behövs är det precis motsatta. lyfter fram olika reformer. Ett antal av reformerna är väldigt bra. Andra är behjärtansvärda. Men det är inte fråga om några strukturella reformer som gör reell skillnad på arbetsmarknaden. Vi har ett gigantiskt problem med matchningen. Vi har ett stort problem med att vi har alldeles för få jobb med lägre utbildningskrav. Vi har en struktur med väldigt höga ingångslöner som gör att företag inte vågar anställa de människor som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Det är där vi behöver reformer. Men där har Socialdemokraterna tyvärr inte presenterat ett enda förslag som skulle göra reell skillnad på svensk arbetsmarknad. 15 (S) replik: Jag förstår detta med att det ger mer pengar i plånboken för undersköterskan. Men jag tror att undersköterskorna är smartare än så. De förstår att ingen kan betala deras lön även om de skulle kunna jobba mer eller få incitament att jobba mer. Vem ska betala lönen om skatteintäkterna minskar? Det är med skattepengar vi betalar undersköterskornas löner. För att de ska bli fler måste det innebära att vi betalar skatt. Det finns inget annat sätt att pröjsa för det. Det tror jag att varenda undersköterska vet. Jag talade om handelsanställda i mitt tidigare inlägg. Det är samma sak där. Jag träffade 90 handelsanställda i går i Viskadalen. Det var ingen av dem som efterfrågade lägre skatt. De efterfrågade bättre tillgång till svensk sjukvård. De efterfrågade bättre resurser till skolan så att de kunde lämna sina barn där och känna sig trygga med att det fungerade. De efterfrågade att omsorgen skulle fungera för gamla föräldrar. De efterfrågar mer välfärd, inte mindre. Sänker vi skatterna blir det mindre välfärd. Det är väldigt enkel matematik. Det är inte någon raketforskning. Det måste vi kunna förklara för väljarna. Det tycker jag att är skyldig väljarna. Om vi ska sänka skatten: Vilken välfärd är det för mycket av ? Vilken välfärd ska vi dra ned på? Ska vi sänka barnbidragen? Ska vi dra ned på kostnaderna för svensk sjukvård? Jag tror att varenda väljare tycker att vi behöver öka välfärden. Vi behöver bättre generell välfärd. Min familj har varit väldigt tacksamma för att den svenska sjukvården har stått där och väntat på oss när vi behövde den. Ingen av de gångerna har vi vetat att vi skulle komma att behöva den. Men när den väl behövs är man oändligt tacksam för att den finns där. Det riskerar vi med att snacka skattesänkningar i stället för en välfärd som fungerar. Jag tror bör fundera ett varv till på den tanken. 16 (C) replik: Det här visar ganska tydligt skillnaden i ekonomisk politik mellan och Socialdemokraterna. I Socialdemokraternas vill man höja skatterna och därmed också få färre att arbeta så att färre ska betala mer för att få mer pengar till välfärden. Vi har en annan syn. Vi vill att fler människor ska arbeta. Om fler människor är med och bidrar behöver inte skattebördan vara lika stor för alla människor. Därför behövs det lägre skatter för människor med låg inkomst och medelinkomst så att fler tar steget och arbetar. Det är därför det behövs en jobbstimulans i försörjningsstödet så att fler tar chansen att arbeta. Det är på det sättet vi får fler människor som betalar skatt. Om vi får fler människor som betalar skatt får vi också mer resurser till välfärden att satsa på att till exempel korta de vårdköer som har växt under Socialdemokraternas tid. Det är viktigt. Det är därför som vi driver på jobbfrågan när det handlar om integrationen. Det behövs lägre skatter för jobb och företagande. Jag har pekat på jobben. Det är på samma sätt med företagande. Ska vi få fler människor att arbeta och vara med och bidra behövs reformer för att sänka skatterna för företag så att de kan anställa de människor som står längst från arbetsmarknaden. Det är på det sättet vi får mer resurser till välfärden. 17 (V): Integration, eller inkludering, handlar om att vi alla svenskfödda eller inflyttade ges förutsättningar och rättigheter att ha samma levnadsstandard och livschanser. Det handlar om att frigöra människors framtid från den bakgrund de har så att de därmed får friheten till ett liv på lika villkor och möjligheter. Att ha ett jobb och en inkomst är ofta avgörande för att en nyanländ ska få en levnadsstandard i nivå med den som en infödd person i samma ålder har. Men integration är så mycket mer än jobb. Integration handlar också om boendestandard, hälsa och livslängd, och om jämlika möjligheter att erbjuda sina barn bra uppväxtvillkor och bra chanser i livet. När man diskuterar integration behöver man skilja på vad Arena brukar kalla den stora integrationspolitiken och den lilla integrationspolitiken. Även om både kan och bör bli ännu bättre på att skapa lika levnadsstandard och livschanser för nyinflyttade som för dem som är födda här är ändå ett land som med många mått mätt har varit framgångsrikt på att integrera inflyttade. Som flera migrationsforskare visat på kan bara en del av den framgången förklaras av insatser som har riktats specifikt mot nyanlända och andra utrikes födda. Riktade insatser, som språkundervisning eller validering, är den lilla integrationspolitiken. Många av de förslag vi debatterar ingår i just den lilla integrationspolitiken. Men framgångsrecept är den stora integrationspolitiken. Den stora integrationspolitiken är den som verkar inkluderande för de flesta i befolkningen, under olika delar av livet. Det handlar alltså om det välfärds- och trygghetssystem som ska skapa förutsättningar under livets alla delar, från barnomsorg och utbildningssystem till hälso- och sjukvård, arbetslöshets- och sjukförsäkring och tillgång till bostad och välfärdstjänster som till exempel bibliotek. Det går alltså inte att tala om integration utan att tala om den generella välfärden, den stora integrationspolitiken. Mottagandet av människor på flykt ska från asylprocessen till boendet och etableringen i samhället präglas av ett perspektiv där den enskilda människans möjligheter till ett jämlikt och jämställt liv fritt från diskriminering står i centrum. Det innebär att vi tillsammans skapar ett samhälle som ger alla förutsättningar till lika goda livsvillkor och möjligheter – ett samhälle som står upp för att människor som lever och verkar här ska ha samma rättigheter och möjligheter. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna.