prot · H509101 · 2018-04-19 00:00:00 — Det handlar bland annat om att stärka rätten till studiehandledning, så att man kan läsa flera ämnen , om att ha utökad undervisning i svenska när man kommer och om att säkra att det finns tillräckligt många lärare som kan genomföra undervisning. För dem som kommer tidigt spelar förskolan en jättestor roll. Jag slöt ett avtal med SKL om att ha fler öppna förskolor med svenskundervisning för föräldrarna, vilket såklart är extremt viktigt även för barnens svenskundervisning – att man kommer in i förskolan. Jag är också fullt beredd att titta på det förslag Liberalerna har lagt fram. Det är bra med svenskundervisning tidigt för barnen, och det är bra med svenskundervisning tidigt för deras föräldrar. 45 (L): Många unga människor går i förskolan , men de som behöver förskolan allra mest är de som inte är där så ofta. Det är därför Liberalerna nu föreslår en obligatorisk språkförskola just för nyanlända – för att de ska få chansen att möta svenska språket så tidigt som bara är möjligt. De ska få chansen att lära sig svenska språket för att de ska få chansen att sedan klara och ta sig vidare ut på arbetsmarknaden när de blir vuxna. Det är centralt att göra dessa saker nu när vi har många nya i . Det är många nya som verkligen behöver detta. Därför är det tråkigt, fru talman, att regeringen ännu inte har lagt fram detta förslag. 46 Utbildningsminister (MP): Vi har gjort mycket. Det är därför vi nu ser att resultaten för nyanlända elever går upp. Vi kommer att behöva göra mer, och det är anledningen till att jag inte avfärdar det förslag Liberalerna kom med i går. Det tog alltså av den här mandatperioden för er att komma på det här förslaget, , och jag avfärdar det inte . En av de saker som vi har gjort och som vi ser kan göra stor skillnad är dock denna öppna förskola där föräldrar, inte minst mammor, som behöver komma ut på arbetsmarknaden får svenskundervisning som barnen är på väg in i förskolan. 47 (V): Vi har Facebook, Analytica och personlig information som ingen vet vem den sprids till. Vi har en valrörelse som förutspås bli den hårdaste . Vi ser att näthat och utsatthet på nätet är väldigt stort, särskilt bland unga kvinnor. Internet har många sidor som tyvärr inte alltid är särskilt positiva, och vi måste skapa ett bättre skydd för oss alla. Är det inte dags att införa en nätombudsman? 48 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Jag tror att det viktigaste är att det i varje del av den svenska polismyndigheten finns kompetens för att utreda brotten på internet. Det har varit alldeles för mycket av laglöshet. Det som är fullständigt olagligt utanför nätet har plötsligt blivit lagligt på nätet, i varje fall i betydelsen att när någon anmäler ett regelrätt hot, hat eller förtal blir anmälan nedlagd direkt. Det handlar ju om att det inte har funnits vare sig resurserna eller kompetensen att utreda brotten. Det är en av anledningarna till att vi i omorganisationen av polisen har säkrat att man ska prioritera it-brottslighet och kompetens för it-brottslighet över hela landet. Det är en av de viktigaste delarna för att utreda den typen av brott på internet som drabbar enskilda. 49 (V): Tack för svaret, statsrådet! Okej, även om det inte blir en nätombudsman håller jag helt med dig om att vi verkligen behöver stärka polisens kunskap om brottslighet som sker på nätet. Vi kan inte ha det som , det vill säga att vår grundläggande demokrati och yttrandefrihet hotas på det här sättet. har föreslagit att vi ska ha ett slags specialpolis för brott på internet, och jag ser fram emot att vi kan arbeta åt det hållet tillsammans. Det här är nämligen ett hot mot oss alla, oavsett vilket parti vi kommer ifrån. 50 Utbildningsminister (MP): Om detta är vi helt överens. Det måste finnas en grundläggande kompetens i hela så att man säkrar att man när det sker en anmälan vet om den kan utredas vidare. Det måste såklart även finnas specialistkompetens som kan göra de ofta svåra men väldigt nödvändiga utredningarna av de brott som har begåtts på internet. Sedan behöver vi ställa krav också på företagen. Digitaliseringsminister har öppnat för att inom EU till exempel ställa krav på att man ska identifiera sig när man loggar in på de stora plattformarna, så att det faktiskt går att se vem som har gjort vad. 51 (KD): Skillnaden mellan regeringens sista budget och är lite drygt 7 ½ miljard på området vård och omsorg. Trots att vi har så mycket mer resurser ligger dock inte den största skillnaden där, utan den ligger i reformer och framför allt i resultat. Det går nästan inte att hitta någon cancerdiagnos där patienterna får vård inom den tid som professionen har bedömt att man behöver få vården. Socialdemokraterna lovade inför förra valet att ingen cancerpatient ska vänta än . har vi hört att Socialdemokraterna går till val på samma sak igen. som ni återanvänder ouppfyllda vallöften växer köerna, och förtroendet för vården sjunker. Min fråga till statsrådet är därför: Hur många fler patienter ska det bli i vårdköerna innan ni inser att ni faktiskt inte klarar den här uppgiften? 52 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Vi har från regeringens sida under den här mandatperioden verkligen prioriterat upp cancerarbetet. Vi har dessutom gjort det helt i linje med det arbete som påbörjades då från var socialminister. Vi har infört de standardiserade vårdförloppen, tillsammans med professioner och landsting runt om i , för 18 olika cancerdiagnoser. Det täcker av alla diagnoser. Vi håller långsiktigt på att öka tryggheten i den svenska cancervården, och vi kommer i vår med en uppdaterad cancerstrategi – allt för att människor ska kunna känna sig trygga i den svenska cancervården. 53 (KD): Det är glädjande att ni har fortsatt med det arbete vi påbörjade, ministern, men ni har inte kunnat se till att leverera det patienterna faktiskt kan förvänta sig. Det bygger på det arbete ni har gjort på alla andra områden, där resurser har gått till fel saker. Lungcancer är den cancerform som flest dör av i . Det är inte ens hälften av de patienterna som får vård i den tid de behöver för att öka chanserna att överleva, utan . Skillnaden är också väldigt stor mellan landstingen. Vad gör regeringen åt detta? 54 Socialminister (S): känner ju väl till att regeringen har prioriterat cancerarbetet högt under den här mandatperioden. Vi har investerat en halv miljard i införandet av de standardiserade vårdförloppen, som just syftar till att i hela vårdkedjan öka kvaliteten när man ska behandlas för cancer – oavsett var man bor i . Glädjande nog ser vi nu också att just väntetiderna inom cancervården minskar när det gäller flera diagnoser. Målen för den svenska livsmedelsproduktionen 55 (C): Försvarsminister och civilminister har båda starkt förespråkat att konsumenter och offentlig sektor ska handla närodlad mat från , av till exempel miljö- och sårbarhetsskäl samt för att hela ska leva. Även landsbygdsministern talar i denna riktning, och det är bra. beslut om en livsmedelsstrategi talar också om vikten av att öka hela den svenska livsmedelsproduktionen. Regeringen, där även ingår, väljer sedan att sätta upp delmål där man ensidigt lyfter fram att kommuner och regioner främst ska handla ekologiskt från hela världen. Det innebär att det vanliga, miljövänliga svenska jordbrukets produkter får mycket lite utrymme som importen ökar. Mina frågor är enkla: Varför respekterar inte regeringen de mål om att hela den svenska livsmedelsproduktionen ska öka som har beslutat om? Varför lyfter man ensidigt fram bara en mindre del av den? 56 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan! Vi har en knappt 50-procentig självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel i . Vi har ett negativt handelsunderskott för livsmedel på 52 miljarder . Det är många jobb som har försvunnit, inte minst från svensk landsbygd. Därför har regeringen lagt en nationell livsmedelsstrategi på bord, och den klubbades i stor enighet här i . Den handlar om att öka livsmedelsproduktionen, såväl ekologisk som konventionell. Regeringen har också satt in åtgärder för hela . Det handlar om 40 olika åtgärder. En av åtgärderna är att stimulera ekologisk produktion, så att vi får fram mer ekologiska livsmedel. Hyllorna i affärerna gapar nämligen tomma. Konsumenterna efterfrågar det, men det finns inte. Vi har också en stor import av ekologiska varor. Vi måste stimulera detta. 57 (C): Låt oss reda ut det här på en halv minut, landsbygdsministern. Vilka signaler ger det att den offentliga sektorn knappt ska köpa någon mat alls från världens bästa vanliga miljövänliga jordbruk utan endast från en mindre del av det? Kan ministern förstå att den stora majoriteten av bönder, vars produktion inte är av intresse för kommuner och regioner, känner sig åsidosatta? Varför prioriterar regeringen bara en mindre del av det svenska jordbruket? Varför respekterar man inte målbeslut? 58 Statsrådet (S): Vi har satt en ny lag på plats. Den möjliggör för kommunerna att upphandla närodlat och att ställa krav på miljöhänsyn, djurhälsa med mera. Det är också kommunerna som själva beslutar vad de prioriterar. De kan ställa krav på ekologiskt. Men det är inte nödvändigt. Det står inte i lagen. Friheten finns där. Det är viktigt att vi får fram en större ekologisk produktion. De lantbrukare som har ekologisk produktion tjänar nämligen mycket bättre. Vi har också möjlighet att exportera mycket mer. Bemanningen i hälso- och sjukvården 59 (S): Förutsättningar för en väl fungerande hälso- och sjukvård som är tillgänglig och håller hög kvalitet är att personalen finns till hands, att de är tillräckligt många och att de har hög kompetens och förutsättningar för att kunna göra ett gott jobb. Här vet vi att utmaningarna är stora på sina håll. Dessutom närmar sig sommaren – äntligen. Men vi vet att situationen i sjukvården ofta kan bli extra ansträngd då. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen för att underlätta för bemanningen och kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården? 60 Socialminister (S): Tack, , för den utomordentligt viktiga frågan! Vi vet att många av personalen inom hälso- och sjukvården oroar sig . Faktum är att vi under den här mandatperioden verkligen har bytt riktning på politiken. Vi har fler än 100 000 fler anställda i välfärdens verksamheter än när vi tillträdde. Dessutom har vi både skapat fler utbildningsplatser och gjort historiska permanenta satsningar på landstingen, just för att man ska kunna anställa och göra de investeringar som behövs. I vårbudgeten har vi nu också gjort ett särskilt paket. Vi skjuter till ytterligare resurser till hälso- och sjukvården för att man bland annat ska kunna stärka upp eller allokera medel på ett sådant sätt att till exempel den nära vården stärks, för att dämpa personalens oro och möta medborgarnas behov. Det togs emot mycket väl när det presenterades . 61 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är bra att regeringen underlättar för landstingen och regionerna att verkligen skapa förutsättningar för en god bemanning i hälso- och sjukvården. Det är viktigt. En annan utmaning är att se till att nyckelgrupperna inom sjukvården finns. Stora pensionsavgångar är för handen när det gäller dem. Finns det något sätt på vilket regeringen kan hjälpa till härvidlag? 62 Socialminister (S): Satsningen som vi presenterade i vårbudgeten tar också höjd för att just skjuta till ett antal extra till landstingen. De är riktade för att behålla just den speciella bristkompetensen, också efter 65. Vi vet att behoven kommer att öka . Vi kommer att behöva ha kvar varenda kompetent hand som orkar i vården. Och det behöver vi satsa på. 63 (MP): Jag vill ställa min fråga till statsrådet , som också besvarar frågor av allmänpolitisk karaktär. Vår tids största utmaning är klimatutmaningen. För att vi ska klara av den behöver samhället ställa om. Och transportsektorn är en viktig del i det. kom ett efterlängtat och viktigt besked från regeringen. Socialdemokraterna och är nu överens om den satsning på höghastighetståg som ska göra. Däremot finns det kritiska röster till projektet. Det finns till och med de som hävdar att det kanske inte behöver bli av. Jag vill fråga dels varför det är viktigt att vi bygger för höghastighetståg i , dels varför det är viktigt också för de delar av landet som inte kommer att beröras av projektet med höghastighetståg. 64 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! behöver nya stambanor. Vi åker runt på stambanor som det planerades för och som byggdes för 100–. Vi reser mer, och vi transporterar mer. Dessutom är vi ganska många som har stått och frusit på en perrong. För att kunna få bättre pendlingstrafik runt de regioner där stambanorna finns men också bättre godstrafik i hela landet måste vi avlasta de gamla banorna. Och bygger vi nya stambanor. När vi bygger de nya stambanorna, vilket är en stor och historisk investering, är det för oss självklart att man ska göra det med den modernaste och bästa tillgängliga tekniken. Det är ju en investering som vi kommer att leva med de kommande 100–150 åren. Därför är det viktigt att man kan göra det genom en bred överenskommelse. Regeringen kommer att sätta sig ned och träffa de borgerliga partierna och för att förklara hur vi har tänkt att den här investeringen kan bära sig och genomföras på ett sådant sätt att banorna är färdiga –2045. 65 (MP): Jag tackar för det engagerade svaret. Det befintliga järnvägsnätet är i stort behov av upprustning och i viss mån utbyggnad. Det hörs nu oroliga röster runt om i landet om vad som ska hända med det befintliga järnvägsnätet när vi nu ska satsa på ny järnvägsinfrastruktur på andra platser. Den frågan ställer jag mig också. Jag kommer från ett län där järnvägsnät läggs ned och där vi talar om att bygga för höghastighetståg. Vilken blir relationen mellan det befintliga nätet och de nya sträckningarna? 66 Utbildningsminister (MP): Infrastrukturministern har varit tydlig med att det i den nationella planen för den allra närmaste infrastrukturperioden kommer att vara en stark tonvikt på järnvägsinvesteringar. Där ryms mycket mer än att vi ska börja bygga för höghastighetståg. Vi måste klara av att både bygga mer i det järnvägsnät vi har och börja bygga de nya stambanorna. Men vi behöver de nya stambanorna. När man sitter på ett försenat tåg är sannolikheten stor att förseningen har skapats av något tåg framför. Det är för många tåg som trängs på samma banor, och därför behöver vi nya. Obalans i anslag till universitet och högskolor 67 (M): Jag har en fråga till statsrådet . erbjuder inte bara utbildning av hög kvalitet. Det är dessutom ett forskningsuniversitet av rang. rankades det faktiskt bland de 300 främsta i världen på Shanghailistan, och det har klättrat 100 placeringar på bara . kommer också väl ut i den nationella omfördelningen av forskningsresurser, där man tittar på kvalitet och samverkan. finns det en stor obalans mellan anslagen som går till utbildning och till forskning. Just forskningsanslaget är anmärkningsvärt lågt. sitter representanter från på läktaren. Jag och min partikollega är lite rationella och ställer frågan gemensamt. Vi undrar vad statsrådet avser att göra för att komma till rätta med den här obalansen på universitet där anslagen till utbildning och forskning inte synkar. 68 Statsrådet (S): Tack, , för den viktiga frågan! Regeringens politik är att vi ska ha forskning och högre utbildning i hela landet, och att den ska hålla högsta kvalitet. En av kvalitetsparametrarna för att kunna bedriva högre utbildning är att man har ordentligt med egna forskningsanslag. Därför har vi nu tillfört 1,3 miljarder i forskningspropositionen i så kallade basanslag som går direkt till universitet och högskolor. Dessa kommer att fördelas utifrån de gamla kriterierna, som handlar om möjligheterna att nå externa anslag. Men vi höjer också det anslag som är knutet till vilket utbildningsuppdrag man har. Vi lägger också till en ny parameter som handlar om samverkan. Det kommer att gynna de universitet och högskolor som har en hög grad av samverkan. 69 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vi är överens om att det är viktigt att vi stärker forskningen. ser vi att vissa universitet och lärosäten halkar efter. Trots att har blivit ett världskänt forskningsuniversitet med internationell lyskraft balanserar inte regeringen upp forskningsanslagen. Därför undrar jag på vilket sätt regeringen har för avsikt att motivera och stimulera andra forskningsuniversitet som klättrar. 70 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för den uppföljande frågan! Här har regeringen, som sagt, lagt om politiken. var det bara de stora och historiskt starka forskningsuniversiteten som fick nya basanslag. ser vi till att alla får ta del av basanslaget men att det baseras på de här parametrarna. Vi har också tillsatt en utredning som handlar om det framtida styr- och resurssystem som våra högskolor ska ha. Det kommer att vara det som lägger grunden för 2020-talets högskola och att vi når målet. Resurser till lärares fortbildning 71 (SD): Frågan går till statsrådet . I en tidigare diskussion som vi har haft här har statsrådet deklarerat i talarstolen att han är tveksam till hård fysisk träning. Om detta kan vi kanske ha ett längre samtal någon annan dag, men all forskning visar samma sak, nämligen att kondition och styrka är en färskvara som måste underhållas . Samma sak är det med kunskap. Lärarutbildningen är bara en avstampsbräda för att komma igång med utbildningen. Sedan är fortbildning det som är absolut viktigast. har tidigare lagt fram ett förslag utifrån Singaporemodellen, som innehåller både en obligatorisk och en frivillig del. Jag vet att regeringen nu har släppt ett professionsprogram, som väl är en lite blek kopia av Singaporemodell. Men det uppfyller i alla fall en del av våra förslag. Det är dock med bestörtning jag läser i vårpropositionen att vi ska skära bort 40 miljoner från fortbildningen för lärarna till förmån för sfi. Hur tänkte statsrådet där? 72 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Tackar som frågar! Jag är igång med träningen, och vi har fattat beslut mer idrott och hälsa i , vilket är bra bådadera. Det senare kanske har lite större effekt för än det tidigare. Professionsprogrammet är viktigt. Det är framtaget efter samtal med . Med all respekt för diskussionerna i det sverigedemokratiska partikansliet vill jag säga att vi nu tar fram detta program tillsammans med profession och forskning. Professionsprogrammet ger möjlighet för lärare och rektorer att kontinuerligt utvecklas och lära av varandra under hela deras lärargärning, och de ska erkännas för lärandet så att löneutveckling och utveckling i arbetsuppgifter följs åt under lärargärningen. Det är grunden för professionsprogrammet, som är ute på remiss. Förändringen i vårändringsbudgeten, där vi för övrigt förstärker anslagen till skolan totalt sett, handlar om att vi flyttar pengar, som annars inte skulle ha använts, till områden där de kommer till användning. 73 (SD): Som jag sa är jag ganska nöjd med professionsprogrammet. Det är åtminstone ett steg i rätt riktning. Att inte alla pengar har använts säger något om svårigheterna att söka bidrag bland det gytter av myndigheter som finns, att som rektor och lärare försöka hitta de olika bidragen. har föreslagit att vi ska ha en skolmyndighet, så att man ställer sin ansökan till ett ställe och kan fokusera på en sak, och det är faktiskt att vara en bra lärare i klassrummet. Vad har statsrådet för tankar kring att återgå till att ha en skolmyndighet som styr? 74 Utbildningsminister (MP): Tack för följdfrågan, ! Jag har tillsatt en utredning som ska se över myndighetsstrukturen. En av de viktigaste delarna där, även om de uppgifter som utförs måste utföras hur myndighetsstrukturen än ser ut, är att man kommer närmare huvudmännen. Det är så man jobbar mycket inom , SPSM och Skolinspektionen . Man är ute i skolorna och bidrar direkt med kunskap och kompetens och överför erfarenheter från en skola till en annan. Regionalisering är alltså en viktig del i utredningen. Sommarkurser på universitet och högskolor 75 (C): Jag vill ställa min fråga till högskoleminister . kommer högskolestudenter att få reda på om de har kommit in på de sommarkurser som de har sökt till eller inte. Sommarkurser och övriga fristående kurser spelar ju en väldigt viktig roll inom den högre utbildningen i . Relevanta sommarkurser gör att studenter snabbare kan ta sin examen och därmed snabbare få ett arbete, och det behövs ju verkligen med tanke på situationen på arbetsmarknaden. Det minskar också undanträngningseffekterna på arbetsmarknaden för dem som står lite längre ifrån så att de kan få ett första jobb, ett sommarjobb. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna att det skulle bli fler sommarkurser. Men trots regeringens satsning på sommarkurser är det färre sommarkurser 2018 än vad det var 2014. Detta kan inte ses som något annat än ett vallöftessvek från Socialdemokraterna, så min fråga till ansvarigt statsråd är om hon är nöjd med utvecklingen som ansvarigt statsråd. 76 Statsrådet (S): Tack, , för din fråga! Den förra regeringen hade en högskolepolitik som byggde på tillfälliga satsningar. Man tillförde platser men drog undan platser någon annanstans. Detta skapade en enorm osäkerhet ute på våra högskolor och universitet och ledde också till att det försvann många platser i början av den här mandatperioden. Vi tillför permanenta platser och permanenta pengar, förutsatt att det inte blir ett regeringsskifte såklart. Vi har också satsat pengar på sommarkurser för att få upp volymerna igen. Det är som sagt högskolor och universitet som har att planera för detta. Jag utgår från att de kommer att använda dessa pengar och de permanenta platspengar som vi har tillfört på ett klokt sätt för att fler ska kunna delta i sommarkurser, till exempel yrkesverksamma eller de som vill ta sin examen tidigare. 77 (C): gav nuvarande finansminister ett högskolelöfte. Det skulle bland annat bli fler relevanta sommarkurser. fanns det 421 sökbara sommarkurser och finns 406 sökbara sommarkurser. Siffrorna talar sitt tydliga språk och visar att regeringen totalt har misslyckats med att hålla sitt löfte att skapa förutsättningar för fler relevanta sommarkurser. Är regeringen nöjd med utvecklingen? Vad tänker man annars vidta för åtgärder? 78 Statsrådet (S): Vi har väldigt mycket kvar att göra när det gäller att få fram fler fristående kurser men också sommarkurser på våra högskolor och universitet. Men vägen dit är inte tillfälliga tomtebloss utan ett långsiktigt arbete. Vi tillför nu permanenta platser. Och den utredning som jag nämnde tidigare handlar om hur vi ska modernisera styr- och resurssystemet till våra universitet och högskolor så att de tar ansvar för det livslånga lärandet. Betygsättningen i ämnet idrott och hälsa 79 (M): Min fråga går till utbildningsminister , för även har jag praktikanter med mig i mitt riksdagsarbete, och från Jändelskolan 0–8 utanför . De har en fråga från sin vardag i skolan, som de gärna skulle vilja att jag ställer till utbildningsministern. Det handlar om idrott som ett av betygsämnena. Eleverna betygsätts bland annat i hur fort de kan springa eller hur högt de kan hoppa. Lärarna bedömer alltså elevernas kunskap baserat på förutsättningar eller idrottsintresse och inte baserat på hur mycket man som individ har lärt sig i skolan. Hur bra man är på idrott beror ju på förutsättningar och kroppsbyggnad. Till exempel påverkar längden hur långt och hur högt man kan hoppa. Detta tas det inte hänsyn till över huvud taget, upplever och . Varför betygsätts man på detta sätt när alla är så olika? 80 Utbildningsminister (MP): Tack, och , för frågan, och tack, , för att du vidarebefordrar den! Kunskapskraven i ämnet idrott och hälsa är inte formulerade så att du ska bedömas utifrån hur snabbt du kan springa eller hur högt du kan hoppa. Kunskapskraven ser annorlunda ut. Däremot vet vi, utan att veta exakt hur det ser ut på er skola, att vi behöver utveckla kvaliteten i ämnet idrott och hälsa.