prot · H50955 · 2018-01-16 00:00:00 — Asylsökande har alltså rätt att få boende ordnat men är inte skyldiga att bo i ett av ordnat boende. Oavsett vilket boende en asylsökande väljer utgår en viss ersättning från till asylsökande som saknar egna medel. Det finns både fördelar och nackdelar med den ordning vi har . Till exempel kan det vara bra för individen att själv få välja var man vill bo, och när fler asylsökande ordnar sitt eget boende minskar också statens kostnader. Eget boende kan dock i vissa fall också få negativa konsekvenser såväl för enskilda som för samhället i stort, exempelvis barnfamiljer som bor trångt och under socialt ohållbara former där barn inte kan läsa läxor i lugn och ro eller kommuner som får ta emot väldigt många personer utan planeringsförutsättningar för skola och omsorg. Regeringen avser därför att begränsa de negativa sociala konsekvenserna av asylsökandes möjlighet att ordna sitt boende på egen hand. kommer att presentera sitt förslag om ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Utredningens förslag rörande asylsökandes boende kommer att vara utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete med frågan. Regeringen avser att vidta åtgärder för att de negativa sociala konsekvenserna av asylsökandes möjlighet att ordna sitt eget boende ska begränsas. Utredningens arbete bör dock inte föregripas. 121 (KD): Tack för svaret, ministern! Det kom lite sent. Jag ställde frågan , och man har rätt att få svar , men jag tyckte att det var helt okej att skjuta på det och tänkte att det kanske skulle bli ett ännu mer fylligt svar. Det tycker jag dock inte att jag har fått, och jag tycker att jag inte har fått så jättemycket svar på mina frågor. Frågan om EBO kom upp som en del av migrationsöverenskommelsen i regeringen mellan Socialdemokraterna och som handlar om ensamkommandes möjligheter till uppehållstillstånd. Vi har en hel del invändningar mot det förslaget i stort men tycker att de signaler som kom från regeringen om förändringar i EBO-lagen låter lovande. har nämligen i höstens budgetmotion i utgiftsområde 13 föreslagit just ett system där vi menar att asylsökande som väljer eget boende, EBO, måste kunna uppvisa ett trovärdigt och ett värdigt boende. Regeringen sa vid presentationen av migrationsöverenskommelsen att man vill införa någon form av system med så kallat värdigt eget boende för asylsökande och sa sig vilja riva upp den så kallade EBO-lagen för att motverka extrem trångboddhet, men det ska också syfta till, sa regeringen, att stärka nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Vid regeringens presentation uppfattade jag det som att man om man inte kan hitta något alternativ som den pågående planeras komma med ändå kommer att lägga någon typ av eget förslag. Under presskonferensen preciserade statsrådet att utredningens innehåll delvis var känt, uppfattade jag det som. Därför ställde jag frågan vad statsrådet avser med sitt uttalande om en social prövning i samband med eget boende, vilket statsrådet hade gjort i sitt tal på presskonferensen. Jag tyckte också att statsrådet gärna kunde utveckla vad kan komma med för förslag som statsrådet ställer upp på. EBO-lagen har försvårat integrationen, som vi ser det. Vi har sett kommuner som och som har sänt ut nödrop och sagt att de har stora problem både med bostadssituationen och med att kunna tillhandahålla olika välfärdstjänster eftersom söktrycket har ökat så mycket. Man sover i skift i vissa lägenheter, men det har också uppstått en typ av marknad för att sälja lägenheter olagligt. Det vore klädsamt om vi kunde få lite mer information under den här debatten om vad statsrådet vill se för typ av förändringar. Vad är syftet? Jag hoppas att det är detsamma som för , nämligen att just förbättra integrationen, minska trångboddheten, komma åt kriminella som hyr ut olagligt och så vidare. Det finns många olika delar, och jag skulle vara tacksam om statsrådet kunde ge någon typ av indikation på hur hon ser på den här frågan. 122 (SD): Tack, ministern, för svaret på min interpellation! Min fråga handlar om EBO-lagen, som möjliggör för asylsökande att ordna ett eget boende. Regeringen har aviserat att man tänker komma med en förändring på det här området, vilket gläder oss från mycket eftersom vi har drivit frågan väldigt . Regeringen talar om att man väntar på förslag om en reformerad EBO-lag med ett tillägg om att om ingen alternativ utformning hittas kommer regeringen att titta vidare på ett eget förslag. Någon form av värdigt eget boende talar man om. Problemen på det här området är många och kända. Framför allt leder EBO till en stor trångboddhet inom vissa områden i . Vi har sett många konsekvenser, och polisen, och bostadsbolagen vittnar om en svarthandel med hyreskontrakt i stor och organiserad skala där man bedriver någon form av parallell bostadsförmedling med ockerhyror. Det här har lett till många andra problem också, såklart. Det handlar om sociala problem och om att integrationen försämras. Många personer som bor i de här fastigheterna har ingen riktig koll på vem som egentligen bor där eftersom det bor så pass många i trappuppgången. Det har också försämrat möjligheten för de unga att till exempel genomföra läxläsning och få studiero. Ökad frustration blir såklart en konsekvens, och om inte annat för kommunerna också en stor svårighet att planera för den service som behövs i de här områdena. Problemen är väldigt många. Vi kan prata om det . Det gläder oss också att vi är eniga om att problemen är stora. De frågor jag har ställt är: Hur tänker statsrådet att det nya förslaget kring EBO kan utformas? Vilka fler förändringar anser statsrådet kan vara nödvändiga för att förhindra att bosättning i trångboddhet sker i efterhand, alltså efter att EBO har blivit beviljat till en asylsökande? Det är ju en sak att du kan visa upp ett kontrakt utan trångboddhet, men hur kontrollerar vi i ett senare skede att det inte bara är tillfälligt och en chimär? En annan fråga som jag skulle vilja ha svar på från ministern är hur pass tydlig man har varit mot och hur de ska utreda detta specifikt. Jag känner inte att jag har fått något svar på detta ännu, varför jag hoppas att ministern ändå, även om jag förstår att regeringen väntar på det förslaget, kan prata om hur hon tänker sig att ett förslag från regeringen som den själv är nöjd med ska se ut. Kommer man att förvissa sig om att se över hur man skapar ett system där man inte i förlängningen skapar trångboddhet i ett senare skede? 123 Statsrådet (S): Jag vill börja med att instämma i problembeskrivning när det gäller EBO och hur det fungerar . Det överensstämmer säkert också på olika sätt med många av de intryck som både och jag har från Kommunsverige, och jag kan faktiskt också instämma med om varför vi behöver göra en förändring. Det regeringen har gjort veckorna är att vi har meddelat och deklarerat att vi vill se en förändring av och att vi ställer oss positiva till att införa någon form av system med så kallat värdigt eget boende. Om man betraktar Kommunsverige finns det ett antal inspel, förslag och modeller som på olika sätt har kommunicerats mellan enskilda kommuner till statsmakterna men också genom SKL och i en dialog med regering och riksdag. Mer bekant är kanske arbete med så kallat värdigt eget boende, och jag vet att det finns fler kommuner som vill bidra i det arbetet med sina erfarenheter och goda exempel kring hur man på olika sätt kan göra någon form av prövning. När vi tittar på EBO per 1 000 invånare blir vi kanske inte så förvånade att vi bland de kommuner med flest EBO på 1 000 invånare ser , , och , vilket nämndes här. Men där finns också till exempel och , så det är i hela . Det är stora och små kommuner, och det är i många avseenden kring EBO samma erfarenheter, det vill säga det finns för mycket negativa konsekvenser som kan vara det som beskrevs här med trångbodda barnfamiljer och svårigheter med läxläsning, men det kan också vara en ren handel med dyra bostadskontrakt som säljs och köps eftersom det regelverk vi har skapar förutsättningar för detta. Regeringen ser alltså detta och vill se en förändring. Den lämpligaste ingången i ett sådant förändringsarbete, har regeringen bedömt, är att invänta de veckor som är kvar av arbete. Vi gav en kortare förlängning på detta, så det kommer . I direktiven till finns ett tydligt uppdrag som handlar om de asylsökandes boende, och det står tydligt att det bör planeras och genomföras så att ”det stöder verksamhet och främjar etableringen för dem som beviljas uppehållstillstånd och ska påbörja sin framtid i utan att försvåra en eventuell verkställighetsprocess”. Den dialog vi har med visar alltså att det pågår ett arbete med detta. Jag kommer dock inte att föregripa , utan jag kommer att invänta dessa veckor för att ta del av förslag också i den här delen. 124 (KD): Tack återigen för svaret! Jag förstår att statsrådet inte kommer att svara så mycket mer på frågorna om utredningen, men jag tänker ändå elaborera lite kring andra frågor om detta. EBO-problematiken är ju ett stort problem för kommunerna, och väldigt påverkar och ökar det också utanförskapet, tror jag. Även om man ibland tror att EBO är bra för integrationen, tror jag snarare att det ibland kan bli tvärtom. Om jag har förstått det rätt anger statistik att nästan hälften av de 83 000 som fortfarande finns i asylsökningsprocessen är i anläggningsboende, ABO. Det är 32 000 som bor i , så det är alltså lite fler i ABO. Min fråga till statsrådet är om hon tycker att detta är en lämplig fördelning eller om statsrådet helst vill att alla ska vara i ABO. Efter asylansökningstiden kommer etableringsfasen, och ska man anvisas ut till kommunerna. Men även i den här delen av processen är det problem att få boende. Som jag sa tidigare skulle vilja ha någon typ av alternativ för värdigt boende i stället för EBO, och vi funderar lite grann kring trångboddhetsnormer och krav av det slag som ställs på kommuner med uppgiften att tillhandahålla bostäder. Man har ju krav i anslutning just till anvisningslagen, och vi tänker att det kunde gälla även för asylsökande som vill bosätta sig i eget boende. Man skulle kanske kunna ställa krav på boendeyta. Vi har också talat en del om att vi tror att integrationen måste börja tidigare. Vi vet att många sitter i passivitet . Man är inaktiv, vilket skapar frustration. Man blir passiv och börjar förvänta sig att samhället ska lösa olika saker åt individen. I stället vill vi införa någonting som vi kallar för ett asylprogram som ska vara ungefär långt och obligatoriskt redan från dag 1 när man kommer till , med sfi, samhällsorientering och någon form av sysselsättning i boendet eller på annan plats i samhället. Vi tror att man behöver en heltidsomsorg och även ett heltidsengagemang från den enskilde redan från dag 1 för att påskynda integrationsprocessen. Jag skulle vilja passa på att lyfta detta, för även i den här situationen väljer många EBO, och då vill man kanske inte vara en del av den samhällsinformation och mycket av det som sker på asylboendena . Av dem som bor i är det många som inte dras in i någon typ av samhällsorientering, utan det får vänta tills man har fått ett beslut om uppehållstillstånd. Hur ser statsrådet på någon typ av program på kanske som man påbörjar redan på asylboendet för att sedan börja utslussningen? Har man börjat med språkträningen redan på asylboendet har man ju mycket vunnet när man går in i nästa fas för att söka arbete. I det läget har man annars fokus på arbete och glömmer bort språk och det här med samhällsorientering. Vi tycker alltså att oavsett om man bor på ABO eller i EBO så bör man genomgå det här programmet, men vi tror ändå att det är bästa är att man gör det på asylboende. Jag vill gärna ha en kommentar från statsrådet, om det går bra. 125 (SD): Tack återigen för svaret, ministern! Jag hade gärna velat veta varför det har tagit sådan tid för regeringen att inse problematiken med EBO och varför man inte har lagt fram förslag om att reformera lagen tidigare. Vi har sett problemen . De som jobbar i kommunerna har tydligt signalerat detta, men det har inte nått fram. Det hade varit intressant att få veta svaret på den frågan. Jag hade gärna velat höra vilken inriktning som regeringen och ministern tänker sig för den reformerade EBO-lagstiftningen. Någonstans måste man ändå ha en åsikt i frågan även om man väntar på en utredning. Jag har svårt att se hur en reformerad EBO-lagstiftning ska kunna förbättra situationen på området. Det är också därför det hade varit kul att få höra ministerns åsikt i frågan. Hur motverkar man trångboddhet när det handlar om personer som bosätter sig på en adress tillsammans med personer som redan bor där? Det finns få lägenheter där det finns utrymme för fler personer att bo. Dessa människor tyr sig av naturliga anledningar till släktingar, anhöriga och liknande kontakter som finns . Jag har över huvud taget svårt att se hur det är möjligt att motverka den trångboddheten med en annan typ av reglering av EBO-lagstiftningen. Jag undrar framför allt hur det ska motverkas att man i ett senare skede bosätter sig på en annan adress än den man i första hand angav när man fick EBO beviljat. Jag ställer mina frågor återigen, och jag hoppas att jag ändå kan få ett svar från ministern om hur man tänker på området. Vi sverigedemokrater anser att EBO-lagstiftningen verkligen bör rivas upp för att motverka dessa problem som skapas med trångboddhet i samhället. De problemen är så pass stora att det inte går att ha denna EBO-lagstiftning i fortsättningen. Någon åtgärd måste vidtas. Där anser vi att alternativet är att helt riva upp EBO. 126 Statsrådet (S): Jag börjar med frågorna från . Varför nu och inte har regeringen bestämt sig för att riva upp och reformera EBO? Det är naturligtvis alltid svårt att svara när initiativ tas och varför de tas vid just det tillfället. Jag har själv mångårig erfarenhet som kommunstyrelseordförande och kommunalråd i en skånsk kommun. Jag har under ett antal sammankomster tillsammans med kollegor uppvaktat regeringen i EBO-frågan. Utgångspunkten har varit att det är oerhört viktigt att lyssna på kommunerna, att se de negativa konsekvenser av trångboddhet som många kommuner vittnar om. Det har känts bra för mig som ansvarig minister att få vara en del i regeringens arbete, där vi nu presenterar en tydlighet om att vi vill riva upp och reformera EBO. Det är för att komma till rätta med de negativa effekterna av EBO. Det här sker också för att stärka de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Jag konstaterar att vi synes vara överens med om värdet i dessa frågor, men de döljer inte för mig vad utgångspunkt i den allmänna debatten om asylsökande och nyanlända är. Jag har den erfarenhet jag har av ett kommunalt arbete där parti har varit mycket aktivt i att inte öppna dörren för någon. Då kanske EBO-frågan i sig inte blir den största frågan i den kontexten. Men för regeringen är den viktig och angelägen. Sedan var det frågor. Jag kan mycket kort instämma i värdet av att börja med insatser. Det är också en del av arbete att komma tillbaka med förslag. Det handlar ytterst om man ska välja en statlig eller modell för ett effektivt och väl fungerande asylmottagande. Där hoppas jag att vi mellan partierna kommer att ha en bra diskussion när utredningen presenterar sitt förslag. I grunden är det rätt tänkt att ju tidigare insatser, desto bättre. Sedan finns en bra omständighet i arbetet med att reformera EBO, nämligen att det byggs bostäder som aldrig . Det underlättar naturligtvis det som sedan kan komma om konkreta förslag i fråga om hur en reformering av EBO ska se ut. Det kommer framöver att på ett helt annat sätt finnas tillgång till bostäder än . Det är också en viktig del i det arbetet. pekar på omfattningen av EBO . Det är precis som har sagt i debatten en hög andel. var det 32 000−33 000. Det närmar sig nästan en hälftenandel. När EBO beslutades , eget boende för asylsökande och nyanlända, fanns en bedömning för beslutet att EBO skulle utgöra . Det har funnits toppar med . Det är viktigt att det sker en reformering av EBO. Jag gläds över att det ser ut att bli en bred uppslutning i riksdag. Det tackar jag särskilt för. 127 (KD): Vi är överens om att riva upp EBO-lagen. måste vi se över hur vi ska klara att ta emot fler i asylboenden. Det är många sådana boenden som läggs ned just . Hur tänker ministern om att fler och fler boenden läggs ned? Jag vet inte hur många platser som finns kvar, men de måste finnas med i beräkningen. Det kostar alltid att starta nya boenden. Sedan var det frågan om den organiserade svarthandeln. Är det också något som statsrådet anser är viktigt? har pratat om att en hyresrätt kan kosta 100 000–på svarta marknaden. Det blir en organiserad handel med lägenheter i . Det i sig blir en dragkraft för människor som inte agerar seriöst att söka sig till – knarkhandel, lägenhetshandel, människohandel. Det är frågor som vi måste fokusera på. De som kommer hit ska ha skyddsskäl – inte för att det är lätt att starta en kriminell verksamhet. Det är viktigt att sätta dessa frågor i ett större perspektiv. Jag vill gärna att statsrådet i sin sista kommentar svarar på frågan om antalet platser i asylboenden och hur hon ser på frågan om kriminella personer som ägnar sig åt den svarta marknaden för hyresrätter. 128 (SD): Jag kan instämma med ministern att det skiljer stort mellan åsikter i invandringspolitiken och Socialdemokraternas åsikter. Vi skiljer oss åt i huruvida vi ska hjälpa ett fåtal personer i eller om vi ska fokusera på att hjälpa de 65 miljoner personer på flykt runt omkring i världen som lever under dåliga humanitära förhållanden. Det kan vi verkligen konstatera. Men låt oss hålla oss till saken. Vi pratar om EBO-lagstiftningen. Problemet med trångboddhet och alla dess följdeffekter försvinner inte bara för att vi genomför migrationspolitik . Problemen med trångboddheten finns kvar. Jag skulle gärna vilja veta på vilket sätt som ministern menar att situationen blir bättre av att vi reformerar EBO-lagstiftningen till viss del. På vilket sätt blir situationen bättre när EBO ändå kommer att fortsätta att leda till ökad trångboddhet? Det finns i ett senare skede en stor risk att man efter att man har beviljats en placering enligt EBO bosätter sig på en adress där det redan är trångbott. På vilket sätt menar ministern att de nya förslag som regeringen har aviserat ska komma senare kommer att förbättra situationen? Den frågan kvarstår. Vi sverigedemokrater är tydliga med att bästa sättet att motverka trångboddhet är att riva upp EBO-lagstiftningen här och . 129 Statsrådet (S): Jag inleder med att tacka interpellanterna och för debatten. Regeringen tycker att debatten om att riva upp och reformera regelverket för EBO är viktig. Jag noterar också i debatten att vi synes ha en rätt stor samstämmighet om värdet av det. Kort om de ytterligare frågor som ställer till mig: Ja, det kan innebära att vi måste diskutera antalet platser i anläggningsboenden framöver. Men det ska man också se i ljuset av att vi tog emot 163 000. De två nästkommande åren har vi legat på mellan 25 000 och 27 000. Det är synnerligen svårt att sia om vad kommer att innebära. Vi ligger fortfarande på ett väldigt högt mottagande, men det är klart att förändringen från 163 000 till någonstans runt 25 000 ger en långsiktig förändring av antalet anläggningsplatser som måste tas med i bedömningen av helheten. I frågan om olovlig handel med hyreskontrakt har vi haft en utredning och ett överlämnande, så den kommer vi att återkomma om. Avslutningsvis till : Om regeringen och jag för fram förslaget att riva upp och reformera EBO är det väl klart att vi tror på en förändring. När säger att det inte kommer att leda till någonting har han fel. När regeringen uttrycker en ambition och en vilja och inväntar en utredning har vi naturligtvis också en ambition och en vilja att åstadkomma förändring. Det är jag helt övertygad om att vi kommer att göra tillsammans med hela Kommunsverige när det gäller EBO, för det finns ett stort behov av den förändringen. Överläggningen var härmed avslutad. § 29 Svar på interpellation 2017/18:267 om i 130 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag tänker agera för att behålla jobben på i och och om det är rimligt att den statliga verksamhet som arbetar med migrationsfrågor behålls i givet att kommunerna i har tagit ett mycket stort ansvar för flyktingmottagandet i . Vidare har frågat om borde beakta arbetsmarknadsläget i sin fortsatta planering över prioriterade orter givet att har en mycket ansträngd arbetsmarknad medan , där avser att prioritera sin verksamhet, har en mycket god arbetsmarknad. har kontor över hela landet och finns på 86 olika orter. I takt med att antalet asylsökande i har blivit färre och antalet personer som är inskrivna i mottagandesystem antas minska ytterligare måste organisation och verksamhet också göra det. Av regeringens budgetproposition framgår att myndighetens förvaltningsanslag ska anpassas till de nya förutsättningarna. ser över bemanningsbehovet och fattar beslut om att anpassa sin organisation till de nya förutsättningarna. Myndigheten kommer att behöva minska sin personalstyrka med mer än en tredjedel . Det kommer att betyda förändring av och i vissa fall nedläggning av verksamheten på vissa orter. Neddragningar planeras inom samtliga sex regioner. lyder liksom övriga statliga myndigheter under budgetlagen, av vilken det framgår att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Det är myndigheten själv som bestämmer hur den ska organiseras utifrån verksamhetens krav. I regeringens arbete med ett som håller ihop är det viktigt med statlig närvaro i hela landet vad gäller såväl medborgarnas tillgång till service som statliga jobb. För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Utredningen ska lämna sitt betänkande . 131 (M): Jag inledde med en debatt med landsbygdsministern och får förmånen att avsluta den. Det har förts en viktig debatt här om rättssäkerhet vid asylprövningar och andra viktiga frågor på statsrådets ämnesområde. Jag har ställt en interpellation som handlar om de förändringar som ska göra i och , där det finns en god tradition och många duktiga medarbetare som har jobbat . De har blivit varslade av . tänker kraftsamla på strategiska orter: , , , och . Det går emot regeringens ambition. Statsrådet säger också i sitt svar att regeringen har tillsatt en utredning om att ha statlig verksamhet spridd över landet. Men i det här fallet tänker man alltså koncentrera verksamhet till orter med väldigt god arbetsmarknad. har en bra tradition av att ta emot väldigt många utrikesfödda. Jag vet att vår landshövding har lyft fram att är ett av de län som har tagit emot flest utrikesfödda. Därför blev det närmast en chock när regeringens myndighet talade om att i det län som kanske tagit emot flest utrikesfödda ska man lägga ned all verksamhet. Det är naturligtvis svårt att förstå. Innan den stora flyktingströmmen kom till hade vi en verksamhet som hade funnits i 15–i och . Så kom det en stor flyktingström . ökade sin bemanning kraftigt. När nu drar ned verksamheten känns det väldigt svårt att förstå varför man lägger ned verksamhet där det finns väldigt hög kompetens hos personalen. Det är väl ganska givet att de som har jobbat på en myndighet har hög kompetens att bedöma till exempel asylsökande. riskerar de att förlora sitt jobb. Själva förändringen som det står om i interpellationen tvistar vi inte om. Att man måste dra ned verksamheten är givet. Men när man gör det måste man titta på var man har de mest kompetenta medarbetarna och var verksamheten har funnits .